# data[].attributes.body
Vi er sosiale vesener - og søker mot andre for å overleve

Vi får varierte erfaringer som bidrar til å utvikle personligheten vår. Vi utvikler vår sosiale kompetanse.

Vi får til mer som ei gruppe enn på egen hånd - sosial fasilitering.

Hvilken modell kan brukes for å si noe om hvorfor vi danner grupper?
Maslows behovspyramide! For eksempel: Primærgruppen tilfredsstiller trygghetsbehov, og fysiologiske behov.

# data[].attributes.body
"... to eller flere individer som er organisert omkring et felles mål, som er avhengig av hverandre, og som har en eller annen form for samhandling" (Gjøsund og Huseby, 2011, s. 97).

Primærgrupper

Sekundærgrupper

Referansegrupper

Formelle grupper

Uformelle grupper

Inngrupper

Utgrupper

# data[].attributes.body
Det kan man si noe om når man ser på 1) grunnlaget for gruppa (personsfaktorer og situasjonsfaktorer) og 2) prosessen underveis, samt 3) konsekvenser (de virkninger prosessen har på individ og på gruppe)

# data[].attributes.body
1) Fordi noe ikke fungerer
2) Fordi oppgaven er ferdig

... for eksempel

# data[].attributes.body
Når man setter sammen mennsker som har nogenlunde samme holdning til noe, ser man ofte at de etter gruppediskusjon har en tendens til å bli mer ekstreme i holdningene sine. De konservative blir enda mer konservative.

Det å være deltaker i en gruppe med nogenlunde like meninger forsterker meningene. Man blir mer sikker i sin sak.

Kan slik gruppepolarisering utløse handling? Lager man seg et fiendebilde? Er det lettere å for eksempel utøve vold mot noen dersom man har forsterket sine holdninger i en gruppe?

# data[].attributes.body
Ofte tenkt på som en mer eller mindre desperat hang til enighet koste hva det koste vil

Ofte skyld i beslutninger som ikke er helt optimale
Politiske beslutninger, for eksempel

# data[].attributes.body
Ikke alle bidrar. Latskap i gruppesamvær, rett og slett. Også et fenomen - og det motsatte på mange måter av sosial fasilitering.

Hvordan kan man bruke denne kunnskapen i for eksempel arbeids- og organisasjonspsykologien? Eller som lærer?

# data[].attributes.body
Å være del av gruppe kan også ha negative effekter. Vi lar oss påvirke av gruppepress. Solomon Asch viste dette i sin konformitetsstudie. Han hadde én forsøksperson som ble satt sammen en gruppe medsammensvorne. Alle var instruert til å gi feil svar på spørsmål om hvilken strek det var som var like lang som eksempelstreken.
Skremmende mange forsøkspersoner ga etter for presset til å gi feil svar.

Konformitet: en ensretting av tanker, følelser og atferd etter gruppas normer.

# data[].attributes.body
50-årene
22 gutter på 11 år fra samme bakgrunn
Dro på sommerleir - som egentlig var et sosialpsykologisk eksperiment
Ved ankomst: delt i to grupper, som gjorde masse sammen og dannet gruppetilhørighet
Så ble det arrangert konkurranser
Utviklet seg raskt fiendtligheter
Brente flagget til den andre gruppa, slang med leppa til hverandre, stjal og gjorde hærverk
Samholdet i opprinnelig gruppe (inngruppe) ble ENDA sterkere når de fikk en utgruppe å konkurrere mot

... utvikling av inngruppementalitet
... spesiell gruppedynamikk

Det viste seg at det var vanskelig å få de til å "bli venner igjen". Det hang igjen fordommer og stereotypier. Først da teknikkene fra Gordon Allports sosiale kontakt-teori ble brukt, ga spenningene seg mellom disse to gruppene.

# data[].attributes.body
Kurt Lewin (1890-1947) undersøkte hva som EGENTLIG skjer i grupper. Han la merke til at det var vanskelig å beskrive en gruppe - den endret seg stadig. Dette kalte han gruppedynamikk: de stadige skiftningene mellom gruppens medlemmer og måten gruppen fungerte på.

Begrepet kan brukes når du skal diskutere hvordan en gruppe fungerer. Du kan argumentere for at det er vanskelig å si akkurat HVA det er som kjennetegner en gruppe på grunn av gruppedynamikken (begrep/teori definert av Kurt Lewin).

# data[].attributes.body
"Vi løser [...] oppgaver bedre og mer effektivt når vi arbeider sammen med andre" (Gjøsund og Huseby, 2011, s. 99).

Økt effektivitet gjennom fellesskap.

Hvilken studie har vist denne effekten? - Norman Triplett sin studie på barn og fiskesnører.

# data[].attributes.body
I 1964 ble Kitty Genovese brutalt voldtatt og myrdet i sin egen bakgård. Hun kjempet mot i over en halv time uten at noen kom til unnsetning - midt i New York. Over 30 mennesker hadde hørt rop om hjelp, men ingen gjorde noe.
Ansvarspulverisering: Vi føler mindre personlig ansvar når vi er del av en gruppe.

Hvordan kan dette knyttes til for eksempel mobbing?