# data[].attributes.headline
Громадянська війна в Росі

# data[].attributes.subject
Громадянська війна в Росі

# data[].attributes.body
Громадя́нська війна́ в Росі́ї (1917–1921) — громадянська війна на теренах колишньої Російської імперії, що розпочалась із падінням Тимчасового Уряду та захопленням більшовиками Петрограду.Причиною війни став конфлікт між різними баченнями майбутнього устрою Росії та силові методи приходу до влади, експропріації та червоний терор більшовиків, які під час Жовтневого перевороту усунули від влади Тимчасовий уряд, а у січні 1918 року розігнали новообрані Всеросійські установчі збори.
Дата: | 25 жовтня (7 листопада) 1917 — 12 (25) жовтня 1922
Місце: | територія колишньої Російської імперії, Монголія, Тива, Персія
Результат: | Перемога Червоної армії у Росії, Україні, Білорусі, Південному Кавказі, Центральній Азії, Тиві і Монголії
Перемога рухів за незалежність у Фінляндії, Естонії, Латвії, Литві і Польщі
Створення Радянського Союзу
Громадянська війна, за оцінками різних істориків, забрала від 14 до 23 мільйонів життів (для порівняння: у першу світову війну Росія втратила приблизно 1,5 мільйонів людей)
https://www.youtube.com/watch?v=FYRBnbr2zas

# data[].attributes.headline
Вступ у війну США 1917р

# data[].attributes.subject
Вступ у війну США 1917р

# data[].attributes.body
США довго не брали участі у війні. Зовнішня політика, що спиралася на доктрину Монро (1823 p.), й сильні ізоляціоністські кола у США стримували вступ США до будь-якого з блоків.

Причини вступу США у війну:

1. Фінансовий капітал був пов’язаний з Британією;

2. Британія оголосила морську блокаду, за умови цієї блокади США вже не могли торгувати з 4-союзом;

3. В Росії в лютому 1917 року відбулась революція, що загрожувала порушенням балансу сил;

З лютого США розірвали дипломатичні відносини з Німеччиною й 6 квітня 1917р. вступили у першу світову війну. Спочатку цей вступ характеризувався лише наданням фінансової допомоги і лише після лютневої революції постало питання про направлення військ в Європу.
США довго не брали участі у війні. Зовнішня політика, що спиралася на доктрину Монро (1823 p.), й сильні ізоляціоністські кола у США стримували вступ США до будь-якого з блоків.

Причини вступу США у війну:

1. Фінансовий капітал був пов’язаний з Британією;

2. Британія оголосила морську блокаду, за умови цієї блокади США вже не могли торгувати з 4-союзом;

3. В Росії в лютому 1917 року відбулась революція, що загрожувала порушенням балансу сил;

З лютого США розірвали дипломатичні відносини з Німеччиною й 6 квітня 1917р. вступили у першу світову війну. Спочатку цей вступ характеризувався лише наданням фінансової допомоги і лише після лютневої революції постало питання про направлення військ в Європу.
https://www.youtube.com/watch?v=Uh_fBQmP7UE

# data[].attributes.attachment_link.title
завантаження (1)

# data[].attributes.headline
Зміна статусу жінки в роки війни

# data[].attributes.subject
Зміна статусу жінки в роки війни

# data[].attributes.body
Участь жінок у війні за останнє сторіччя, причому не тільки як медичного персоналу, а й зі зброєю в руках, стала реальністю. Вони були готові до подвигу, але не були готові до того, що їм довелося пережити на війні. Цивільній людині важко налаштуватися на «військовий лад», а жінці — особливо. Армійська дисципліна, військова форма, чоловіче оточення, великі фізичні навантаження — усе це було нелегким випробуванням.

Майже 800 тис. жінок воювали з нацистами під час Великої Вітчизняної війни. Вони служили в різних військових структурах: більшість у госпіталях (61 % середнього медперсоналу становили жінки), у підрозділах зв’язку (80 %), у дорожніх військах — майже половина складу. Під час війни прославився жіночий авіаційний полк («Нічні відьми»). Жінки були снайперами, розвідницями, зенітницями.Відомо лише деякі дані про українок: Олену Степанів, Катрю Гриневичеву, Софію Галечко, Гандзю Дмитерко, Василину Ощипко, Олену Кузь, Павлину Михайлишин. Катря Гриневичева виросла у заможній спольщеній родині і до вісімнадцяти років навіть не знала української мови, коли усвідомила свою національну приналежність і постановила собі завдання подальшим своїм життям служити власному народові. І робила це героїчно. Ідеями українського патріотизму були пройняті всі художні твори цієї письменниці, назвичайною самопожертвою була її педагогічна діяльність

# data[].attributes.body
Запеклі бої в серпні 1914 р. кипіли в Галичині між російськими й австро-угорськими частинами.21 день на просторі між Дністром і Віслою йшла грандіозна Галиційська битва. По обидва боки в ній брало участь більш мільйона чоловік. На початку російські армії з працею витримували могутній натиск супротивника. Але потім у боях відбувся перелом.
Дата: | 17 серпня 1914 — 3 березня 1918
Місце: | Східна Європа, Балтійське та Чорне моря
Результат: | Перемога Центральних держав, Берестейський мир, Бухарестський мирний договір
Керівний склад Російської імператорської армії на Східному фронті на початок війни
| | | | | | | | | |
Верховний
головнокомандувач
Великий князь
Микола Миколайович | Командувач
Північно-Західного фронту
генерал від кавалерії
Жилінський Я. Г. | Командувач
Південно-Західного фронту
генерал від артилерії
Іванов М. І. | Командувач
1-ї армії
генерал від кавалерії
Ренненкампф П. К. | Командувач
2-ї армії
генерал від кавалерії
Самсонов О. В. | Командувач
3-ї армії
генерал від інфантерії
Рузський М. В. | Командувач
4-ї армії
генерал від інфантерії
барон
Зальца А. Є. | Командувач
5-ї армії
генерал від кавалерії
Плеве П. А. | Командувач
7-ї армії
генерал від артилерії
Нікітін В. М. | Командувач
8-ї армії
генерал від кавалерії
Брусилов О. О. | Командувач
9-ї армії
генерал від інфантерії
Лечицький П. О.

# data[].attributes.attachment_link.title
завантаження