# data[].attributes.headline
4.Udvælg en valgfri biperson fra “Junkiehunde” og giv en karakteristik. Begrund jeres valg.

# data[].attributes.subject
4.Udvælg en valgfri biperson fra “Junkiehunde” og giv en karakteristik. Begrund jeres valg.

# data[].attributes.body
Asger er Pusher, bor sammen med sin kæreste Maria og sine 2 hunde, Tjalfe og Tripper.

# data[].attributes.headline
Fremstilles Maria sympatisk? Er hun en figur vi kan identificere os med? Begrund jeres svar.

# data[].attributes.subject
Fremstilles Maria sympatisk? Er hun en figur vi kan identificere os med? Begrund jeres svar.

# data[].attributes.body
Vi synes Maria er et sympatisk og empatisk menneske. Hun udviser næstekærlighed, når Asgers ven får en overdosis.

# data[].attributes.headline
2. Omskriv nedenstående uddrag fra teksten, så jeg-fortælleren udskiftes med en personalfortæller (“jeg” udskiftes med “Maria” eller “hun”). Hvad gør omskrivningen ved vores oplevelse af teksten?Hunden snerrer. Hjørnetænderne er blanke af savl, og kæbernes snappen sender et lufttryk mod hendes skød. Maria står med 300 gram hash tapet fast til sit maveskind, fra lige under brysterne ned til pubeshårene. Dunsten gør schæferen vanvittig, dens gab kun en håndsbredde fra Marias skridt. Dyret står på bagbenene, hundesnoren udspændt gennem luften hen til panserens hånd, halsbåndet graver sig ind i pelsen. Varm ånde bølger ud i den frostkolde aftenluft fra hundens hals.Marias ryg skraber mod muren og støvlerne knirker mod den snavsede sne på fortovet få meter fra hovedindgangen til Christiania, hvor tyve kampklædte politibetjente med hunde er styrtet frem ud af ingenting. Maria forsøger at kante sig væk langs muren på bagsiden af Loppen; papiret fra koncertplakaterne knaser sprødt mod hendes ryg. Kan ikke komme nogen vegne; til venstre for hende står to hashvrag og stirrer sløvt på hunden, som holder dem alle tre i skak.„Slap nu af, mand,“ siger den ene drevent på københavnsk.„Stå stille,“ snerrer munden bag visiret. Ad Maria. Kan se hans blottede fortænder, stikkende øjne.„Jeg har ikke gjort noget,“ siger Maria og giver sig til at hulke. Schæferen bliver ved med at trække i snoren. En mand er væltet omkuld på fortovet, en anden hund har sine kæber om hans ankel. Omkring femten betjente står lidt fra dem på fortovet og vejbanen og snakker uroligt sammen, mens deres walkie-talkies skratter.At vi omskriver teksten til at skrive i 3. Person,  giver os en følelse af at være fluen på væggen. Vi får ikke en følelse af at være til stede i situation, men at vi kigger på, fra en afstand. Vi er ikke længere en del af historien, men er mere en alvidende fortæller. 

# data[].attributes.subject
2. Omskriv nedenstående uddrag fra teksten, så jeg-fortælleren udskiftes med en personalfortæller (“jeg” udskiftes med “Maria” eller “hun”). Hvad gør omskrivningen ved vores oplevelse af teksten?Hunden snerrer. Hjørnetænderne er blanke af savl, og kæbernes snappen sender et lufttryk mod hendes skød. Maria står med 300 gram hash tapet fast til sit maveskind, fra lige under brysterne ned til pubeshårene. Dunsten gør schæferen vanvittig, dens gab kun en håndsbredde fra Marias skridt. Dyret står på bagbenene, hundesnoren udspændt gennem luften hen til panserens hånd, halsbåndet graver sig ind i pelsen. Varm ånde bølger ud i den frostkolde aftenluft fra hundens hals.Marias ryg skraber mod muren og støvlerne knirker mod den snavsede sne på fortovet få meter fra hovedindgangen til Christiania, hvor tyve kampklædte politibetjente med hunde er styrtet frem ud af ingenting. Maria forsøger at kante sig væk langs muren på bagsiden af Loppen; papiret fra koncertplakaterne knaser sprødt mod hendes ryg. Kan ikke komme nogen vegne; til venstre for hende står to hashvrag og stirrer sløvt på hunden, som holder dem alle tre i skak.„Slap nu af, mand,“ siger den ene drevent på københavnsk.„Stå stille,“ snerrer munden bag visiret. Ad Maria. Kan se hans blottede fortænder, stikkende øjne.„Jeg har ikke gjort noget,“ siger Maria og giver sig til at hulke. Schæferen bliver ved med at trække i snoren. En mand er væltet omkuld på fortovet, en anden hund har sine kæber om hans ankel. Omkring femten betjente står lidt fra dem på fortovet og vejbanen og snakker uroligt sammen, mens deres walkie-talkies skratter.At vi omskriver teksten til at skrive i 3. Person,  giver os en følelse af at være fluen på væggen. Vi får ikke en følelse af at være til stede i situation, men at vi kigger på, fra en afstand. Vi er ikke længere en del af historien, men er mere en alvidende fortæller. 

# data[].attributes.headline
Hvilke elementer er med til at skabe hendes identitet? Hvilke konflikter står hun i? Hvilken udvikling gennemgår hun? Hvordan tager hun vare på sit eget liv?

# data[].attributes.subject
Hvilke elementer er med til at skabe hendes identitet? Hvilke konflikter står hun i? Hvilken udvikling gennemgår hun? Hvordan tager hun vare på sit eget liv?

# data[].attributes.body
Den første hændelse, som resulterede i Marias rebelske og komplicerede identitetsdannelse, var da hendes mor ikke længere ville have kontakt med faren som følge af hans overdosis. Morens handlinger førte til et belastet far og datter-forhold og Maria distancerede sig fra sin mor. Hendes kaotiske opvækst og manglende omsorg fra forældrene leder hende til dysfunktionelle forhold med stofmisbrugere. Kæresten Asger sørger for at hun altid har hash til rådighed og hun har overdosis allerede i starten af romanen. Maria lever et usselt liv præget af stoffer, alkohol, cigaretter og to vilde hunde.
Dog vil Maria flere gange igennem romanen leve et bedre liv. Hun vil gerne komme væk fra stofmiljøet, fordi det holder hende tilbage. Men hun står i et dillema, fordi hun er afhængig af Asger og hun hader sin mor.

# data[].attributes.headline
1. Søg nogle informationer om forfatteren. Udvælg tre vigtige facts om hans liv og holdninger, der kan bidrage til en forståelse af romanen. 

# data[].attributes.subject
1. Søg nogle informationer om forfatteren. Udvælg tre vigtige facts om hans liv og holdninger, der kan bidrage til en forståelse af romanen. 

# data[].attributes.body
Da han var 6 år gammel flyttede hans familie til Tanzania, Afrika men kort efter flyttede tilbage til Danmark og så igen tilbage til Tanzania hvor Jakob Ejersbo fulgte med. I slut 80'erne flyttede Jakob tilbage til Danmark og begyndte på sin efterskole og HF uddanelse kort efter. I 1988 afslutte han sin HF og begyndte at tage videre på diverse Universiteter. Jakob har blandt andet boet og studeret på universitet i Aalborg hvor han år efter følgende i 2002 skriver romanen Nordkraft som omhandler ungdomsmiljøet i Aalborg. Han dimitterede forinden i 1995 fra Danmarks journalistik højskole som ligger i Århus. Siden havde han forskellige jobs alt fra radiovært til brolægger, opvasker, picollo og ikke mindst været arbejdsløs. drømmen om at være forfatter slog han permanent igennem med brevromanen "Fuga" som udkom i 1998. Nordkraft var Ejersbo's højdepunkt. Få år efter sin udgivelse af Nordkraft døde han i en alder af 40år af kraft som han fik konstateret året inden hans død. Han var i slutphasen med Gyldendal til at udgive 3 værker på bagrund af hans barndom i Afrika. De udkom kort efter hans død og vandt diverse prisen efterfølgende for sine værker.

# data[].attributes.body
- Forhold og miljø
Maria er hovedpersonen af den første del af Nordkraft. Vi møder hende først i København, hvor hun er på Christania for at købe hash med hjem til sin kæreste som er pusher.
Hun har et kompliceret forhold til sin kæreste, Asger, da hun føler at hun mangler opmærksomhed fra ham. Dette er grundet hans fokus på sit job som pusher. Vi møder kort inde i Marias del om Ulla, som hurtigt bliver en nær ven af Maria. Hun giver hende denne opmærksomhed, som hun mangler fra Asger. Videremere har Ulla og Maria et udviklende forhold som er præget af seksuel tiltrækning og udforskning.
Hendes familiesituation har resulteret i det hårde miljø hun er endt op i. Hun lever nu i et miljø præget af stoffer og kriminalitet. Marias far er tidligere alkoholiker og stofmisbruger, hvilket har ledt til et forældersvigt før romanen starter. Videremere føler hun også et svigt fra sin mor, da moren vælger at give mere opmærksomhed til sin rige kæreste.

# data[].attributes.headline
4. Giv en miljøkarakteristik, hvor I blandt andet kommer ind på skildringen af Aalborg, samtidsportrættet, kriminaliteten, stofferne, årsagerne til misbruget.

# data[].attributes.subject
4. Giv en miljøkarakteristik, hvor I blandt andet kommer ind på skildringen af Aalborg, samtidsportrættet, kriminaliteten, stofferne, årsagerne til misbruget.

# data[].attributes.body
Det overordnede miljø i alle 3 dele er denne afhængighed af stoffer, nødsaget kriminalitet for at få mad på bordet og en ubeslutsomhed og manglede evne til at komme videre.

De unge er på bunden af samfundet og er blevet en smule tabt, og har ikke midlerne eller villig til at komme tilbage i samfundet hjælp.

Allan afviger sig lidt fra dette miljø, da han har været væk og prøver at afholde sig på sin vis fra stofferne og misbruget.

# data[].attributes.headline
2.    Undersøg romanens indre komposition og forløb. Udpeg forskelle og ligheder mellem de tre dele.

# data[].attributes.subject
2.    Undersøg romanens indre komposition og forløb. Udpeg forskelle og ligheder mellem de tre dele.

# data[].attributes.body
Romanen starter ud med in media res, hvor vi læser om Marias hashflugt fra Christiania. Historien finder sted i 1990 i Aalborg. Historien udfolder sig for det meste kronologisk, men den er præget af mange flashbacks der beskriver hendes komplicerede forhold med sin mor. Marias del er skrevet med afsnit, der hver især har provokerende/tankevækkende rubrikker. Denne slags opsætning er meget anderledes end det der er typisk for romaner (kapitler). Først i anden del, hvor vi hører om Allan, skriver Ejersbo på en traditionel måde med kapitler. Det er også her, hvor flashbacks bliver længere og detaljerede; oftest langtrukne og ligegyldige grundet Allan blot beretter om skibsrelateretet emner samt sine oplevelser til søs.
Tredje del omhandler Steso-Thomas og her er der kun to kapitler med hver sin historie.

# data[].attributes.body
I Nordkraft møder vi tre forskellige fortællere; Maria, Allan og Steso-Thomas. Maria og Allan fortæller deres historie som jeg-fortæller, hvilket hjælper med at give en mere personlig fortælling.
Når vi når den tredje del af romanen, hvor Steso-Thomas bliver hovedpersonen, så skifter fortællertypen over til at være tredjepersons.