# data[].attributes.headline
Despre tradiţii şi creativitate la timpul prezent

# data[].attributes.subject
Despre tradiţii şi creativitate la timpul prezent

# data[].attributes.body
În fiecare an, apariţia unui număr nou al revistei „Martor” este un eveniment în sine, care invită la dialog nu doar specialişti din sfera antropologiei şi muzeografiei, ci şi intelectuali din diverse domenii. Cu ocazia lansării volumului 22 al Anuarului cu tema „Back to the Future. Creative Traditions in the 21st Century” („Înapoi în viitor. Tradiții creative în secolul XXI”), organizatorii au reuşit să creeze un spaţiu de întâlnire şi dezbatere pentru personalităţi interesate de tradiţii creative, în sensul valorificării lor într-un mod inedit, şi nu doar de conservare și păstrare a acestora.
În spatele recentei ediţii a Anuarului de antropologie, scos sub egida Muzeului Naţional al Țăranului Român (MNŢR), stă un eveniment, găzduit în premieră de instituţia bucureşteană la începutul lunii septembrie, intitulat sugestiv Forumul Tradiţiilor Creative. Pe lângă componenta de promovare, în cadrul forumului au fost organizate dezbateri, mese rotunde, prezentări, un târg experimental, ateliere pentru copii și adulți, tururi ghidate, toate menite să aducă faţă în faţă meşteşugari tradiţionali şi practicieni din industriile creative. „Miza este de conservare a tradiţiilor şi de transformare a acestora într-o resursă pentru viitor, care să aducă beneficii atât persoanelor direct implicate, cât şi comunităţilor de provenienţă”, a explicat prof. Vintilă Mihăilescu, antropolog și expert în cadrul proiectului.

Aşadar, tema celui de-al 22-lea număr al revistei „Martor” a oferit prilejul unei discuţii despre implicațiile complexe ale prezenței culturilor tradiționale locale în societățile contemporane, prezidată de Vintilă Mihăilescu, Bogdan Iancu, Corina Iosif, Anamaria Iuga și Ioana Popescu.

Antropologul Bogdan Iancu, editor al revistei, a prezentat conţinutul publicaţiei alcătuite, pe de o parte, din studiile adaptate acestui număr tematic, iar pe de altă parte, din textele inspirate de experienţa acumulată în cadrul Forumului Tradiţiilor Creative.

„Ediţia din acest an este o privire analitică a modului în care sunt create, recreate, percepute tradiţiile în perioada contemporană şi a apărut cu sprijinul Administrației Fondului Cultural Național. «Martor» a văzut prima dată lumina tiparului în anul 1996, în al şaselea an de existenţă al Muzeului Ţăranului. Este o revistă academică indexată de CEEOL, EBSCO, AIO și Index Copernicus, publicată în limba engleză, care poate fi citită online la adresa www.martor.muzeultaranuluiroman.ro, platformă de pe care articolele se pot descărca gratuit, în format PDF”, a precizat Anamaria Iuga, etnolog, șef-secţie Studii Culturale.

Cel de-al 22-lea număr dedicat tradiţiilor creative specifice secolului XXI, conceput grafic de etnologul Ioana Popescu, care a ilustrat revista cu imagini ale obiectelor create de copii în cadrul atelierelor de la muzeu, are, în accepţiunea unui alt etnolog, Corina Iosif, „deschideri culturale accesibile unui public larg. Aş spune că nu este o publicaţie de nişă, deoarece cititorii săi se pot identifica cu vizitatorii Muzeului Ţăranului Român, care sunt foarte diverşi ca formare profesională, vârstă, cultură”.

Un proiect cultural interdisciplinar

Forumul Tradiţiilor Creative nu a fost o „expoziţie” sau un „târg” de moment, ci lansarea unui proiect de viitor, iar numărul, calitatea şi diversitatea participanţilor au confirmat această intenţie a organizatorilor.

Finalul primei ediţii a determinat apariţia Reţelei Tradiţiilor Creative, care va fi coordonată de un colegiu director cu funcţii consultative, ce va dezbate şi va difuza posibile strategii şi tactici de dezvoltare ale domeniului. Pe lângă ediţiile anuale ale forumului, principalele sale instrumente de lucru vor fi o platformă electronică proprie, un spaţiu de expuneri tematice lunare şi o echipă de voluntari ce va contribui la organizarea evenimentelor importante din cursul anului.

„Forumul Tradițiilor Creative este un spaţiu deschis, o platformă pentru înţelegerea şi transferul de cunoştinţe în domeniul tradiţiilor creative, care valorifică specificul local sau revitalizează meserii tradiţionale. Totodată, în cadrul forumului dorim nu doar să aducem laolaltă inițiative existente, ci și să le inspirăm pe cele viitoare, continuând susținerea proiectelor culturale interdisciplinare care construiesc prin forme de creativitate, inovativ exploatate, un spațiu interactiv de cultură tradițională și urbană, promotor de plusvaloare pe piața culturală românească”, a declarat Lila Passima, director al Muzeului Național al Țăranului Român.

# data[].attributes.attachment_link.description
Obiectul acestui studiu nu este de a face istoricul crucii ca semn in general, sau al reprezentarilor sale, si nici de a lamuri posibilele semnificatii ale acestui simbol. Scopul nostru este mult mai modest, anume de a pune la indemana credinciosilor

# data[].attributes.attachment_link.description
Înregistrare cu preoții slujitori ai Catedralei Patriarhale

# data[].attributes.body
Împărate ceresc, Mângâietorule, Duhul adevărului, Care pretutindenea ești și toate le împlinești, Vistierul bunătăților și dătătorule de viață, vino și Te sălășluiește întru noi, și ne curățește pe noi de toată întinăciunea și mântuiește, Bunule, sufletele noastre.

Sfinte Dumnezeule, Sfinte tare, Sfinte fără de moarte, miluiește-ne pe noi (de trei ori).

Slavă Tatălui și Fiului și Sfântului Duh și acum și pururea și în vecii vecilor. Amin.

Preasfântă Treime, miluiește-ne pe noi. Doamne, curățește păcatele noastre. Stăpâne, iartă fărădelegile noastre. Sfinte, cercetează și vindecă neputințele noastre, pentru numele Tău.

Doamne miluiește (de trei ori), Slavă..., și acum...

Tatăl nostru, Care ești în ceruri, sfințească-Se numele Tău, vie împărăția Ta, fie voia Ta, precum în cer așa și pe pământ. Pâinea noastră cea de toate zilele, dă-ne-o nouă astăzi și ne iartă nouă greșelile noastre, precum și noi iertăm greșiților noștri. Și nu ne duce pe noi în ispită, ci ne izbăvește de cel rău. Pentru rugăciunile Sfinților Părinților noștri, Doamne Iisuse Hristoase Fiul lui Dumnezeu miluiește-ne pe noi. Amin