# data[].attributes.body
Kong Christian 4. opførte det højst originale bygningskompleks bestående af Trinitatis Kirke og Rundetårn. Byggeriet af tårnet blev påbegyndt i 1637, og i 1642 stod det færdigt, mens kirken først byggedes færdig i 1656

Ordet Trinitatis (genitiv af lat. Trinitas, "Treenigheden") hentyder muligvis til kompleksets tredobbelte funktion: Kirken skulle være studenter- og universitetskirke, tårnet tjente til opgang til universitetsbiblioteket som indrettedes på loftet over kirken, og på dets øverste platform fandtes universitetets astronomiske observatorium.

I århundredernes løb er der sket ændringer i bygningernes brug. Kirken blev sognekirke (og den husede i en årrække Vor Frue menighed, som blev hjemløs efter ødelæggelsen i 1807). I 1861 flyttedes bibliotek og observatorium til nye, mere tidssvarende bygninger på arealet på Øster Vold.

Spiralgangen.

Rundetårn har (bortset fra allerøverst) ikke trapper, men en bred, spiralformet gang belagt med mursten på højkant, der fører helt op til en udsigtsplatform. Konstruktionen er formentlig valgt for at en hest med vogn kan køre op til biblioteket og næsten op til observatoriet og dermed lette transporten af både de mange bøger og de tunge astronomiske instrumenter. Tsar Peter den store af Rusland og hans hustru benyttede sig af muligheden for at komme op på denne alternative vis under deres besøg hos Frederik 4. i 1716, da de to fyrster aftalte at gøre landgang i Skåne ved hjælp af 20.000 russiske soldater, der gik i land nord for København. Felttoget blev ikke til noget, men tsaren fik redet til tops i Rundetårn på sin ganger, mens tsarinaen kom bagefter i karet. [3] En senere myte vil vide at tårnet blev bygget med trapper og først ombygget ved tsarens besøg. Det har dog intet på sig, tårnet er bygget med spiralgangen.[4]

Rundt om udsigtsplatformen på toppen står et smedejernsgitter fra 1643 lavet af Christian d. 4.s hofsmed Caspar Fincke. Det er i nyere tid blevet suppleret af et indvendigt ca. to meter højt gitter til at forhindre at folk falder eller kaster sig ud.

Fra begyndelsen var det astronomiske observatorium en vigtig del af tårnets funktion. Så berømte videnskabsmænd som Ole Rømer og Horrebow har arbejdet i observatoriet. Den forskningsmæssige brug af stedet er opgivet, men siden 1929 har der været folkeobservatorium under kuplen på tårnets top.

Tårnet er udelukkende bygget til astronomiske observatorium og fungerer ikke som "kirketårn" idet klokkerne hænger i en tagrytter i kirkens modsatte ende.

Inskriptionen[redigér | redigér wikikode]

Rebussen på Rundetårn.

Af stor interesse er inskriptionen på Købmagersiden af tårnet, det omfatter tetragrammatonnet. Øverst på Rundetårns facade findes en forgyldt inskription: en rebus. Christian 4.s egenhændige skitse til den opbevares i Rigsarkivet.

Rebussen kan tolkes på denne måde:

Den rette lære ("DOCTRINAM") og ("ET") retfærdighed (sværdet) léd, ("DIRIGE") Gud, (יהוה, "HWHJ", konsonantskriften hebraisk som skrives fra højre mod venstre, altså JHWH, med middelalderlige vokaltegn for Adonaj (min Herre) under, i alt Jehova) ind i ("IN") hjertet (det røde hjerte) på den kronede (kronen) Christian IV (C'et med firtallet i), 1642 (1642 er året for Rundetårns fuldendelse). Altså: Gud, led den rette lære og retfærdighed ind i hjertet på den kronede Christian IV.

Den folkelige udlægning af rebussen blev:

Doktoren med kniv dirigerer krimskrams ind i hjertet på Christian 4.

Historien om flytningen af Rundetårn[redigér | redigér wikikode]

Adi Holzer: Rundetårn 1999.

I 1890'erne voksede trafikken kraftigt i København, og den smalle passage mellem Rundetårn og Regensen var en flaskehals. Foreningen til Hovedstadens Forskønnelseanmodede i 1896 arkitekten Martin Borch om et forslag til en buegang gennem Regensens stueværelser. Planerne blev indsendt til Magistraten, men der skete ingenting.

Arkitekten Anton Rosen kom med et forslag i 1898 til løsning af trafikproblemet: Rundetårn skulle flyttes til østsiden af kirken. Flytningen skulle foregå på ruller, og ingeniør N. C. Schouboe havde beregnet, at skulle kunne ske uden problemer. Flytningen krævede af pladshensyn, at Købmagergade 52 skulle nedrives. Debatten gik højt, og der kom bl.a. også forslag om at fortovet skulle føres lige gennem Rundetårn. På baggrund af debatten omarbejdede Rosen sit forslag: tårnet kun skulle flyttes til hjørnet af kirken, der skulle sættes en stor rotunde på tårnet, og hele kirkeloftet skulle sænkes, så bibliotekssalen forsvandt. Formålet var at få tårnet til at virke højere:

For at Tilvejebringe det paa Skitsen angivne Forhold mellem Taarnets Höjde og Kirkens, har jeg tænkt mig at man fjernede det meningslöse Pakloft der findes over Kirken.

Det hele endte dog i 1907 med at Magistraten vedtog Borchs forslag, og buegangen blev gennemført året efter. Den enkleste løsning, at gøre Købmagergade til gågade, blev først gennemført i 1972. [5]

I populærkultur[redigér | redigér wikikode]

Rundetårn har været benyttet som lokation i en lang række danske film og tv-serier, hvilket inkluderer Den kloge mand (1937), Genboerne (1939), Elly Petersen (1944), Dorte(1951), Rekrut 67 Petersen (1952), Farlig ungdom (1953), Far til fire og onkel Sofus (1957), Charles' tante (1959), Det er ikke appelsiner - det er heste (1967), Midt i en jazztid(1969), Mafiaen, det er osse mig (1974), Hopla på sengekanten (1976), Walter og Carlo - yes, det er far (1986), Brødrene Mortensens jul og Olsen-banden Junior (2001).

I Det var paa Rundetaarn fra 1955 er bygningen stedet, hvor filmens hovedpersoner i klimaks mødes og skurken forsøger at stjæle pengene, der er omdrejningspunkt for filmen.

I 1968 udkom børnebogen Da yggenykkerne stjal Rundetårn (ISBN 87-590-2355-4) skrevet af Jørn Birkeholm. Historien handler om nogle grønne trebenede fugle, der stjæler Rundetårn ved at save det over. En bager, som har set det og fortæller det til politiet, bliver anholdt for tyveriet. Til sidst køber byen tårnet tilbage for en pose småkager.

| Projekt under udvikling
Denne artikel eller dette afsnit handler om et planlagt eller forventet projekt under udvikling. Der kan forekomme spekulativ information, og indholdet kan ændres når projektets udvikling eventuelt standses eller skrider frem og mere information bliver tilgængelig. .

Rundetårn med kuppel[redigér | redigér wikikode]

I forbindelse med fejringen af 150-års jubilæet for diplomatiske forbindelser mellem Japan og Danmark indgår Rundetårn i en kunstinstsallation projekteret af den japanske kunstner Tadashi Kawamata.[6] Bygningen vil blive udsmykket med trækuppel og et træskur i ca. 30 meters højde uden på Rundetårn. Tadashi Kawamata har skiseret kuplen som en åben konstruktion med udsyn til himlen. Derudover udstyres Rundetårns sneglegang fra stentrappen, der fører op til udsigtsplatformen, med en 130 meter lang rutchebane, der snor sig 7½ gang rundt om tårnets kerne. Installationen skal stå færdig den 25. november 2017 og vil være åben for publikum til den 10. januar 2018.

Se også[redigér | redigér wikikode]

Regenskirken

Referencer[redigér | redigér wikikode]

1. Hoppe op^ Sag: Rundetårn. Kulturarv.dk.

2. ^ Hoppe op til:a b Extra om tårnet rundetaarn.dk

3. Hoppe op^ Peder Bundgaard: København – du har alt (s.53-54), forlaget Borgen, København 1996, ISBN 87-21-00499-4

4. Hoppe op^ Rundetaarn.dk: Historier – Sære måder at bestige tårnet på

5. Hoppe op^ Flytningen af Rundetaarn

6. Hoppe op^ abclausen.dk Rundetårn med kuppel og rutchebane, hentet 29. maj 2017

Eksterne henvisninger[redigér | redigér wikikode]

Wikimedia Commons har flere filer relateret til Rundetårn

Rundetårns hjemmeside

[skjul]v d rObservatorier i Danmark

Nuværende | Brorfelde-observatoriet • Nordsjællands Astronomi Forening Observatorium • Ole Rømer Observatoriet • Orion Planetarium • Rundetårn |

Historiske | Observatorium Tusculanum • Stjerneborg • Uranienborg • Østervold

Kategorier:

Fremtidige begivenheder

Observatorier i Danmark

Københavnske seværdigheder

Indre By (København)

Byer og bygninger opført af Christian 4.

Tårne i Danmark

Navigationsmenu

Ikke logget på

Diskussion

Bidrag

Opret konto

Log på

Artikel

Diskussion

Læs

Redigér

Redigér wikikode

Se historik

Søg

Forside

Kategorier

Fremhævet indhold

Tilfældig side

Tilfældige artikler

Aktuelt

Deltagelse

Velkommen

Skribentforside

Landsbybrønden

Projekter

Portaler

Ønskede artikler

Oprydning

Kalender

Seneste ændringer

Hjælp

Værktøjer

Hvad henviser hertil

Relaterede ændringer

Læg en fil op

Specialsider

Permanent link

Oplysninger om siden

Wikidata-emne

Citér denne side

Organisation

Donation

Kontakt Wikipedia

Wikimedia Danmark

GLAM

Udskriv/eksportér

Lav en bog

Download som PDF

Udskriftsvenlig udgave

I andre projekter

Wikimedia Commons

På andre sprog

Deutsch

English

Español

Français

한국어

Português

Русский

Svenska

中文

13 mere

Redigér links

Denne side blev senest ændret den 10. oktober 2017 kl. 12:34.

Tekst er tilgængelig under Creative Commons Navngivelse/Del på samme vilkår 3.0; yderligere betingelser kan være gældende. Se brugsbetingelserne fo

# data[].attributes.headline
Frederiksborg slot                        

# data[].attributes.subject
Frederiksborg slot                        