# data[].attributes.headline
תמונה גורם שישי

# data[].attributes.subject
תמונה גורם שישי

# data[].attributes.headline
הגורם השישי והאחרון: התנקשות

# data[].attributes.subject
הגורם השישי והאחרון: התנקשות

# data[].attributes.body
בתאריך 28.6.1914 ערך יורש העצר הנסיך האוסטרי פרדיננד מסע מלכותי בעיר סראייבו שבבלקן, שהייתה אז בתחום האימפריה האוסטרו- הונגרית. יורש העצר לא היה אהוב בסראייבו, שרוב תושביה היו סלאבים ששאפו להשתחרר מהאימפריה ולהתאחד  עם המדינה הסלאבית- סרביה.
אחד מתושבי סראייבו החליט להביע את התנגדותו לשלטון האוסטרו- הונגרי, ולכן התנקש בחייו של הנסיך, וירה בו למוות. כאשר המתנקש נתפס הוא טען כי פעל על דעת עצמו, אבל ממשלת אוסטריה סירבה להאמין לו, האשימה את ממלכת סרביה באחריות להתנקשות, ובתגובה הכריזו עליה מלחמה. כאן התערבה רוסיה, שהייתה בעלת בריתה של סרביה, והכריזה מצידה מלחמה על אוסטריה. בשלב זה קמה גרמניה, שהייתה בעלת ברית של אוסטרו- הונגריה, והצטרפה למלחמה לצידם של האוסטרים.

# data[].attributes.headline
הקשר בין הגורם הראשון לתמונה:

# data[].attributes.subject
הקשר בין הגורם הראשון לתמונה:

# data[].attributes.body
בתמונה רואים חיילים גרמנים חוצים את הגבול לפולין.

# data[].attributes.headline
הקשר בין הגורמים 4 ו-5 לתמונה

# data[].attributes.subject
הקשר בין הגורמים 4 ו-5 לתמונה

# data[].attributes.body
אפשר לראות בתמונה שהחיילים נמצאים באווירה שיש בה מתח רב וברוח מלחמה, ערניים ומוכנים לתקיפות פתאומיות .

# data[].attributes.headline
הקשר בין הגורם השלישי לתמונה

# data[].attributes.subject
הקשר בין הגורם השלישי לתמונה

# data[].attributes.body
בתמונה אפשר לראות חיילים ממדינות אירופה שלהוטים להילחם כדי להגדיל את שטחיהן

# data[].attributes.headline
הקשר בין הגורם השני לתמונה

# data[].attributes.subject
הקשר בין הגורם השני לתמונה

# data[].attributes.body
בתמונה אפשר לראות את מדינות מזרח התיכון, ומדינות אירופה ואת שטחיהן.

# data[].attributes.headline
תמונה גורם רביעי וחמישי

# data[].attributes.subject
תמונה גורם רביעי וחמישי

# data[].attributes.headline
הגורם הרביעי והחמישי:

# data[].attributes.subject
הגורם הרביעי והחמישי:

# data[].attributes.body
בלקן- משברים רבים פרצו באותה התקופה באירופה וכל משבר היה עלול לסחוף את אירופה כולה למלחמה. מוקד המתיחות התוסס ביותר היה באזור הבלקן, שבו שאפו הסרבים לעצמאות בחסותה של רוסיה. המעצמות השליטות באזור: תורכיה ואוסטריה סירבו להעניק להם עצמאות. בעקבות כך המתח התגבר באזור ומדינות אירופה החלו להכין תוכניות למלחמה: הם החלו לחזק את צבאם ולהתחמש.
לאום- באימפריה האוסטרו- הונגרית, למשל, היו עשרה מיעוטים שונים שרצו להשתחרר מן האימפריה ודרשו עצמאות לאומית. שליטי האימפריה לא היו מוכנים להיענות לדרישות והדבר גרם למתח רב שתרם להתפרצות המלחמה.

# data[].attributes.headline
תמונה גורם שלישי

# data[].attributes.subject
תמונה גורם שלישי

# data[].attributes.headline
הגורם השלישי- שאיפה למלחמה:

# data[].attributes.subject
הגורם השלישי- שאיפה למלחמה:

# data[].attributes.body
לפני 1914 היו אנשים רבים שהיו מעוניינים במלחמה: מדינות קטנות וצעירות רצו להילחם כדי להגדיל את שטחן. היו מדינות שרצו להגדיל את כבודן דרך הניצחון במלחמה (צרפת למשל), צבאות גרמניה ואוסטרו- הונגריה היו להוטים להשתמש בכל הנשק החדשים שלהם.

# data[].attributes.headline
תמונה- גורם שני

# data[].attributes.subject
תמונה- גורם שני

# data[].attributes.headline
תמונה- גורם ראשון

# data[].attributes.subject
תמונה- גורם ראשון

# data[].attributes.headline
הגורם השני- שטחים

# data[].attributes.subject
הגורם השני- שטחים

# data[].attributes.body
מדינות באירופה התחרו ביניהן על הגדלת השטחים באסיה ובאפריקה, וצרפת, לדוגמה, שאפה להחזיר לעצמה את השטחים של אלזס- לורן שגרמניה כבשה ממנה בשנת 1871.

# data[].attributes.headline
הגורם הראשון- גרמניה:

# data[].attributes.subject
הגורם הראשון- גרמניה:

# data[].attributes.body
לקראת סוף המאה ה- 19 (בשנת 1871) קמה גרמניה המאוחדת שהייתה מדינה גדולה וחזקה מבחינה כלכלית וצבאית. מדינות אירופה חשו שמאזן הכוחות ביבשת מתערער,  ולכן החלו לכרות בריתות זו עם זו כדי למנוע מלחמה או לפחות להגן על עצמן טוב יותר במקרה שהצד השני מפתיע בהתקפה, בריתות אלו העניקו ביטחון למדינות ולאזרחיהן, אך למעשה אירופה הייתה מפוצלת לשני גושים יריבים ששרר ביניהם מתח רב, ולכן כל סכסוך מקומי יכול לגרום להתפרצות מלחמה בין המדינות.