# data[].attributes.body
http://static3.visitfinland.com/wp-content/uploads/VisitFinland_Helsinki_Final_H264_720P_4639.mp4

HELSINKI

On hieno paikka, paljon nähtävää ja paljon työ mahollisuuksia.
Minua kiinnostaisi ammatillisesti se, että Helsinki on suomen pääkaupunki ja se on iso niin siellä on enemmän ihmisiä ja siellä työt on enemmän kansainvälisiä niin kuin asiakkaatkin. Joten kieliä pystyy käyttämään ja kiirettä pukkaa töissä ihmismäärän vuoksi.
Unelma olisi olla esim.
Helsinki-Vantaan lentokentällä töissä.
Olisi myös mukavaa olla ''matkaoppaana'' Helsingissä, niin paljon nähtävää ja kaunis kaupunki.

# data[].attributes.body
Helsinki on Suomen pääkaupunki ja Uudenmaan maakuntakeskus. Se sijaitsee Suomenlahden pohjoisrannalla Uudenmaan maakunnan keskiosassa. Helsingin naapurikunnat ovat lännessä Espoo, pohjoisessa Vantaa ja idässä Sipoo. Kaupungissa on 630 752 asukasta. Helsingin keskustaajama ulottuu usean naapurikunnan alueelle. Laajemmalla
Helsingin seudun metropolialueella on 1 438 750 asukasta.

Helsinki on Suomen kulttuurillinen, hallinollinen, poliittinen ja liike-elämän keskus, monen suuren yrityksen kotikaupunki ja maan suurin työnantaja. Kaupunki perustettiin Tallinnan kilpailijaksi Vantaanjoen suulle vuonna 1550 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1640. Helsingistä tuli Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunki vuonna 1812 ja Suomen pääkaupunki maan itsenäistyessä vuonna 1917.

NÄHTÄVYYDET

RAUTATIENTORI

HARTWALL AREENA
SENAATINTOR
LINNANMÄKI

SUOMENLINNA

# data[].attributes.body
Sauna on kuulunut meidän suomalaisten elämään tuhansia vuosia ja on tärkeä osa kansallista identiteettiämme.  Aiemmin saunaan mentiin sekä syntymään, parantumaan ja kuolemaan että peseytymään ja kylpemäänkin. Tänä päivänä saunominen on olennainen osa nykysuomalaisten rentoutumista: Suomessa on jopa 2 miljoonaa saunaa.

Ensimmäiset suomalaiset saunat olivat maahan kaivettuja kuoppia, jotka lämpenivät rauniokiukaalla eli tulipesän päälle ladotuilla kivillä. Vaikka pikkuhiljaa sauna sai ympärilleen puuseinät ja pelkkä kuoppa vaihtui maalattiaksi, saunassa ei ollut hormia tai räppänää, joten savu jäi itse saunatilaan. Savusaunat ovat erittäin suosittuja myös nykyisin, joskin alkuperäisestä versiostaan huomattavasti kehittyneempinä. Seuraavat edistysaskeleet saunan historiassa olivat savuhormin liittäminen kiukaaseen ja jatkuvalämmitteisen kiukaan keksiminen.

Alun perin Suomessa saunottiin vain maalla, mutta kaupungistumisen myötä saunoja alettiin rakentaa myös kaupunkitalojen pihoille. Talosaunat olivat yhteisiä kaikille kerrostalojen asukkaille. Myös yleiset saunat yleistyivät. Myöhemmin asuntojen yhteyteen alettiin rakentaa huoneistosaunoja ja nykyisin lähes jokaisessa rivi- ja kerrostaloasunnossa on oma erillinen sauna. Tämän päivän uusimpia saunamuotoja ovat myös mm. infrapunasauna, telttasauna, tynnyrisauna ja siirrettävä, ajoneuvon perässä vedettävä sauna. Vuoteen 1930 asti synnyttäminen tapahtui steriilissä ja lämpimässä saunassa. Mm. presidentti Urho Kekkonen syntyi savusaunassa.

Suurin osa suomalaisista saunoo vähintään kerran viikossa, mutta varsinkin kesämökeillä saunotaan joka päivä.

Suomalainen tarvitsee saunansa - myös ulkomailla. Berliinin olympialaisissa vuonna 1936 suomalaiset urheilijat pääsivät nauttimaan Döberitzin olympiakylään rakennetusta saunasta ja monissa suomalaisten YK-sotilaiden palvelemissa kohteissa, kuten Eritreassa ja Kosovossa, on suomalaisten rakentamia saunoja. Jatkosodan aikaan suomalaiset sotilaat saunoivat ahkerasti pysyäkseen sekä lämpiminä että terveinä toisin kuin venäläiset, jotka kärsivät molemmissa sodissa laajasti pilkkukuumeesta.

SUOMALAINEN SAUNAVASTA

TYNNYRISAUNA

LÖYLYKIULU JA LÖYLYKAUHA

TYYPILLINEN NYKYAIKAINEN SAUNA
PERINTEINEN SUOMALAINEN RANTASAUNAMAISEMA

# data[].attributes.body
MINUN SUOMENI