# data[].attributes.headline
חופש ההתארגנות -רומי בן חיים

# data[].attributes.subject
חופש ההתארגנות -רומי בן חיים

# data[].attributes.body
זכותו של כל אדם להתארגן/ להתאסף/ להתכנס בקבוצה, ארגון או מפלגה כדי לפעול למען מטרה משותפת/ אינטרס משותף/ ביטוי משותף בתחום: חברתי, כלכלי, פוליטי, דתי.

# data[].attributes.headline
הזכות לקניין

# data[].attributes.subject
הזכות לקניין

# data[].attributes.body
לכל אדם הזכות לרכושו / להחזיק בדבר שיש לו ערך כלכלי אשר צבר / קיבל / הרוויח / זכה בו / ירש אותו / שהגיע אליו בדרך חוקית ולשמור או לתת / להחזיק או לוותר עליו / להשתמש בו כרצונו / אסור שיילקח ממנו / שייפגע רכושו / שייעשה בו שימוש ללא אישורו או הסכמתו.
סוגי קניין: חומרי ורוחני (קניין רוחני, למשל: יצירה, פטנט, המצאה מדעית, מאמר, ספר, מוניטין ,לוגו וכו ) http://www.themarker.com/realestate/1.1670466

# data[].attributes.headline
חופש התנועה - רוני לבן 

# data[].attributes.subject
חופש התנועה - רוני לבן 

# data[].attributes.body
לכל אדם זכות לנוע כרצונו להימצא בכל מקום ולהתגורר בכל מקום. בחופשיות וללא הגבלה. בתוך המדינה ומחוצה לה.

# data[].attributes.headline
איתי טל: חופש העיסוק

# data[].attributes.subject
איתי טל: חופש העיסוק

# data[].attributes.body
חופש העיסוק הוא הזכות הטבעית של כל אדם לעסוק בכל עיסוק או מקצוע שיחפוץ בו. חשיבות זכות זו נובעת מההשלכה על רוב תחומי החיים, החל מקיום פיסי בסיסי, דרך מעמד בחברה וכלה באפשרות הפנאי להגשמת שאיפות. הזכות נכללת בהכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם שנתקבלה באו"ם בשנת 1948.

# data[].attributes.headline
 נדב אליקמל:    חופש המחאה

# data[].attributes.subject
 נדב אליקמל:    חופש המחאה

# data[].attributes.body
זכות פוליטית, זכות כל אדם או קבוצה הבעה פומבית לא אלימה של התנגדות או של תמיכה ברעיון.
באמצעות למשל: תהלוכה או אספה או עצרת או עצומה.

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Tel Aviv Tent Protest Rothschild Boulevard

# data[].attributes.attachment_link.description
מחאת האוהלים בתמונות צילום: אמיר רשקובסקי מוזיקה: שלמה ארצי - שיר בבוקר בוקר Israelis protest in tents on Tel Aviv's Rothschild Boulevard, one of the most expensive housing areas in central Tel-Aviv, as part of a demonstration against high housing pricesSimilar protests take place in other Israeli cities where rental costs have skyrocketed as a result of a shortage in available dwellings in primary locations.

# data[].attributes.headline
מדיניות של העדפה מתקנת (ליאן מורחיים)

# data[].attributes.subject
מדיניות של העדפה מתקנת (ליאן מורחיים)

# data[].attributes.body
מדיניות של העדפה מתקנת
הענקת הטבה / העדפה
לקבוצה / לאוכלוסייה מקופחת / מופלית / מוחלשת
למשך זמן מסוים במטרה צמצום פערים/צמצום אי שיוויון.
http://m.ynet.co.il/Articles/4650991

# data[].attributes.attachment_link.title
הצעת חוק: יותר בעלי מוגבלות בשירות הציבורי

# data[].attributes.attachment_link.description
חברי כנסת מהקואליציה המתגבשת יגישו הצעת חוק שתקבע כי 5% מכלל העובדים המועסקים בגופים ציבוריים יהיו בעלי מוגבלויות. בהסבר להצעת החוק מציינים הח"כים כי שיעור ההעסקה של אנשים עם מוגבלות בשירות המדינה עומד על כ־2% בלבד למרות ששיעורם באוכלוסייה עולה על 5%. מקים ארגון "סיכוי שווה": "מדובר בחוק היסטורי"

# data[].attributes.headline
הזכות לשם טוב - שחר גלעד שטלרי

# data[].attributes.subject
הזכות לשם טוב - שחר גלעד שטלרי

# data[].attributes.body
הזכות לשם טוב
שמו הטוב של האדם הוא נכס עיקרי שלו
לכל אדם הזכות שלא תפגע ההערכה החברתית שהוא ראוי לה שלא יפרסמו אודותיו / על אורוחותיו / על דעותיו מידע שיקרי ופוגע. http://news.walla.co.il/item/1880623

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לא בכל יום מתאחדים כל גופי התקשורת הגדולים בישראל לקואליציה אחידה ומגובשת. ההצעה לתיקון חוק לשון הרע, אשר אושרה בקריאה ראשונה, מוציאה את התקשורת הישראלית משלוותה. את הקואליציה המרשימה הזו מחזקות האגודה לזכויות האזרח, מועצת העיתונות ואנשי אקדמיה. למרות זאת, הזכות לשם טוב היא ערך מהותי למשטר הדמוקרטי שראוי לעיגון מחוזק.

בלב הסערה ניצבות שתי הצעות לתיקון חוק לשון הרע, שמטרתן לחזק את ההגנה על שם טוב. לפי הצעת החוק של ח"כ יריב לוין (ליכוד), גובה הפיצויים לתובע בתביעת דיבה ללא הוכחת נזק, יעלה מ-50,000 שקלים כיום, לסכום של 300,000 שקלים. לפי הצעת חוק נוספת של ח"כ מאיר שטרית (קדימה), הסכום יעלה ל-500 אלף שקלים, ובנוסף, כלי תקשורת יחויבו בתשלום פיצויים בסך 1.5 מיליון שקלים לאזרחים שתגובתם המלאה לא פורסמה כחלק מהידיעה.

הגופים הנלחמים בהצעות החוק טוענים כנגד הפגיעה החמורה שלהן ב חופש הביטוי בישראל – גם של כלי התקשורת, וגם של אזרחים. המתנגדים טוענים גם כי החמרת הענישה תצמצם משמעותית את מספר התחקירים העיתונאיים בשל חשש להוצאת דיבה. הם גם לא מהססים להשתמש במושגים של "שלטון אימים והרתעה", של דיקטטורה וסתימת פיות.

חוסר הלימה בין הפגיעה לפיצוי

דבר אחד שוכחים שוחרי חופש הביטוי להזכיר, והוא שהזכות לשם טוב הינה זכות יסוד, שדורשת הגנה ראויה. הזכות לשם טוב בישראל מעוגנת בחוק יסוד כבוד האדם וחירותו ובחוק איסור לשון הרע, הקובע כי אין לפרסם דבר העלול להשפיל אדם בעיני הבריות, או לעשותו מטרה לשנאה, לבוז או ללעג מצדם. בהתנגשות בין הזכות לשם טוב לחופש הביטוי, תגבר הזכות לשם טוב - בתי המשפט בערכאות שונות קובעים זאת מדי יום בדרך שגרה, בכל פעם שניתן פסק דין המחייב נתבע בחיובים שונים עקב פרסום אמרות דיבה.

מניסיוני, אני יכול להעיד כי קיים חוסר הלימה בין חומרת הפגיעה בשם טוב לבין גובה הפיצויים שנפסקים לטובת הנפגע. למרות שהחוק קובע כי הפיצוי בגין פגיעה בשם טוב ללא הוכחת נזק עומד על 50,000 שקלים, ובמקרים בהם הוכח קיומו של נזק ניתן לתבוע סכומים גבוהים משמעותית, בפועל, הפיצויים שבתי המשפט פוסקים הם פשוט מגוחכים. כך למשל, בשנת 2010 ניתנו 153 פסקי דין בתחום לשון הרע, מתוכם 150 ניתנו בבתי משפט השלום. סכום הפיצויים הממוצע שנפסק בבתי משפט אלה עמד על כ-30,000 שקלים, כשהסכום הנמוך ביותר עמד על 1,000 שקלים בלבד, וסכום "השיא" היה בגובה 150,000 שקלים.

הסיבה לכך נעוצה בסכום הנמוך הקבוע, כך סבורים חלק מבתי המשפט, כרף פיצויים ללא הוכחת נזק. כלומר, כל עוד הסכום הקבוע בחוק עומד על 50,000 שקלים, רואים בתי המשפט בסכום זה כ"תקרת" הפיצוי, ולא דואגים כראוי לפצות את התובע בגין הנזק הממשי שנגרם לו. בנוסף, מאחר וההלכה קובעת כי בדרך כלל לא יינתן צו למניעת פרסום מכפיש, נותר הנפגע להתמודד עם הליך משפטי ארוך מאד ויקר, אשר בסיומו, בהעדר אפשרות בדרך כלל להוכיח נזק ממוני, נפסק לו כאמור פיצוי כספי נמוך מאד.

בעולם - סכומי פיצוי גבוהים יותר

גובה הפיצויים בגין לשון הרע הנמוך בישראל חריג גם בהשוואה לעולם. בארה"ב, שם יש כמובן שוני בין המדינות השונות, פוסקים – מקום בו הנפגע זוכה בתביעה – סכומים גבוהים פי כמה (מיליוני שקלים בערכים שקליים) מהסכומים הנפסקים בישראל. גם באנגליה סכומי הפיצוי גדולים באופן משמעותי, מה גם שעל פי ההלכה הנוהגת שם ניתנים צווים למניעת הפרסום מקום בו בית המשפט רואה לנכון לעשות כן.

הגיע הזמן לתקן את החוק כך שסכומי הפיצוי ללא הוכחת נזק יוגדלו משמעותית. הגיע הזמן לכבד את הזכות לשם טוב גם בישראל, ולהפנים כי מדובר בזכות יסוד הדורשת הגנה מתאימה. הגיע הזמן לחזק את יכולתו של ביהמ"ש לסייע לנפגעי פרסומים שקריים. אין דבר קל מלהכפיש אדם, להפכו לבוז ולקלס, ולפגוע בו ובבני משפחתו. הניסיון המר מראה כי במקרים מסוימים, פגיעה בשם טוב הסתיימה אף באובדן חיים. ההצעות לתיקון חוק איסור לשון הרע חותרות להגנה אמיתית על כבודו של אדם ושמו, ותו לו.

עו"ד צבי גלמן הוא ראש תחום לשון הרע במשרד אריאל שמר ושות'.

# data[].attributes.attachment_link.title
לכבד את הזכות לשם טוב - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
לא בכל יום מתאחדים כל גופי התקשורת הגדולים בישראל לקואליציה אחידה ומגובשת. ההצעה לתיקון חוק לשון הרע, אשר אושרה בקריאה ראשונה, מוציאה את התקשורת הישראלית משלוותה. את הקואליציה המרשימה הזו מחזקות האגודה לזכויות האזרח, מועצת העיתונות ואנשי אקדמיה. למרות זאת, הזכות לשם טוב היא ערך מהותי למשטר הדמוקרטי שראוי לעיגון מחוזק.

# data[].attributes.headline
חיים חורי - חופשהמחשבה והדעה

# data[].attributes.subject
חיים חורי - חופשהמחשבה והדעה

# data[].attributes.body
‎חירות המחשבה והדעה פירושה כי לכל אדם מותר לגבש דעה עצמאית על כן עניין פרטי או ציבורי. לאדם יש את הזכות להאמין בכל מה שירצה, גם אם דעתו אינה מקובלת או נוגדת את דעת הכלל ואף אם היא נתפסת כדיעה מסוכנת. זכות זו באה לידי ביטוי על ידי החופש של כל אדם לבטא את דעתו בכל עניין. חופש המחשבה והדעה הם תנאים חיוניים בכדי לאפשר לאדם חירות מחשבה, אוטונומיה וביקורתיות.

# data[].attributes.headline
הזכות להליך הוגן (אריאל ויינברג)

# data[].attributes.subject
הזכות להליך הוגן (אריאל ויינברג)

# data[].attributes.body
אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו/ אדם זכאי כל עוד לא הורשע בדין ולכל אדם הזכות שבעת העמדה לדין הפגיעה בזכויותיו תהיה מינימאלית ,צודקת ומידתית/ אין לפגוע בזכויות הטבעיות של אדם בעת העמדה לדין מסיבה שאינה מוצדקת או באופן בלתי מידתי, בנוסף לכך ההליך צריך להתנהל על פי כללים ידועים מראש.

# data[].attributes.attachment_link.title
News1 | ביהמ"ש: גם למחבל ישנה זכות להליך הוגן

# data[].attributes.attachment_link.description
כך קבע הרכב בית הדין הצבאי לערעורים באזור יהודה ושומרון בעניינו של מחבל אשר הורשע בניסיון הריגה * עם זאת, נפסק כי עצם העובדה כי הדבר לא צלח בידו, בנס, אינה עילה להקלה בעונשו

# data[].attributes.headline
הזכות לחיים ובטחון

# data[].attributes.subject
הזכות לחיים ובטחון

# data[].attributes.body
(יהב ניסים)
לכל אדם זכות להיות מוגן מפגיעה בחייו,בגופו/להיות מוגן מאיום בפגיעה בחייו ובגופו .
חובת המדינה להגן על כל בני האדם החיים בה באמצעות גופי אכיפה כמו משטרה וצבא

# data[].attributes.headline
הזכות לחופש הביטוי (שחר בן אליעזר)

# data[].attributes.subject
הזכות לחופש הביטוי (שחר בן אליעזר)

# data[].attributes.body
לכל אדם זכות לבטא את עמדותיו, דעותיו, אמונותיו, אורחות חייו בכל דרך (לבוש, פולחן, תקשורת, אומנות, ביטוי בעל פה, ביטוי בכתב וכ"ו) בפומבי, בגלוי, בהפצה ובפרסום.
השלטון אינו רשאי למנוע פרסום דעה רק בשל היותה בלי נכונה בעיניו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ממשלת טורקיה בראשותו של רג'פ טאיפ ארדואן מנהלת בשנים האחרונות את אחד ממבצעי הדיכוי הגדולים ביותר בעולם נגד חופש הביטוי, וכולאת יותר עיתונאים מאשר איראן, סין ואריתראה. כך טוען היום (ב') ארגון Protect Journalists (CPJ), ארגון בכיר העוקב אחרי החופש הניתן לכלי התקשורת ברחבי העולם.

בחירות בארה"ב 2012 - לכל הכתבות של CNN ו-ynet

הארגון פרסם דו"ח נוקב, המצטרף לביקורת הגדולה מצד האיחוד האירופי וארגוני זכויות אדם על מעצרים של המוני עיתונאים בטורקיה. רוב העיתונאים הנעצרים על-ידי המדינה, שמועמדותה לחברות באיחוד האירופי אינה מקודמת זה שנים, נשארים במעצר לאורך כל הטיפול בתיקיהם.

כשני שלישים מהעיתונאים שעוצרת טורקיה כותבים על אזור דרום-מזרח המדינה שבו יש רוב כורדי, ושבו מנהלת ממשלת

טורקיה מלחמת דמים נגד מורדי הארגון הבדלני PKK. ארגון CPJ, שמושבו בארה"ב, מזכיר בדו"ח את הזלזול הפומבי של ארדואן בעיתונאים, השימוש בלחץ כאמצעי לעידוד צנזורה עצמית ופתיחתם של אלפי תיקים פליליים נגד עיתונאים באישומים של "השמצת הטורקיוּת".

"חופש הביטוי של התקשורת בטורקיה הגיע לנקודת משבר", נכתב בדו"ח בן 50 העמודים. "ארגון CPJ גילה חוקים מדכאים מאוד, הליך פלילי הנותן יתרון גדול למדינה וטון חריף נגד העיתונות שנקבע ברמות הממשלה הגבוהות ביותר".

ארדואן נבחר לראשות ממשלת טורקיה לראשונה לפני עשר שנים, והביא לארצו שגשוג חסר תקדים שהצמיח לו מעריצים רבים במדינות המערב, הרוצות להציג את טורקיה כמודל לחיקוי באזור בעייתי של העולם. אולם סיפור ההצלחה הטורקי נתקל בקשיים על רקע הביקורת הגוברת על סגנון שלטונו האוטוקרטי-משהו.

מאות פוליטיקאים, אקדמאים ועיתונאים נכלאו באשמת רקימת מזימות נגד הממשלה, ובחודש שעבר הורשעו יותר מ-300 קציני צבא בקשירת קשר נגד ארדואן, שבוצעה לפי בית המשפט לפני כמעט עשור. נגזרו עליהם תקופות מאסר ארוכות.

ממשלתו של ארדואן טוענת כי רוב העצורים מוחזקים בשל פשעים חמורים כמו חברות בארגון טרור חמוש, וכי אין להם שום קשר לעיתונות.

במהלך נוסף שעורר מחלוקת אושר ביולי השנה חוק שקידם ארדואן ומגביל ניתוחים קיסריים, וצעד אחר שעליו זועמים אזרחים בטורקיה הוא החלטת ארדואן לקדם גם חוק נגד הפלות.

ובתוך כך, ארגון זכויות האדם Turkish Human Rights Association דיווח שכ-400 איש, שרובם נכלאו בטענה לקשרים עם המורדים הכורדים, פתחו בשביתת רעב בבתי הכלא של טורקיה. הם דורשים להרחיב את זכויותיהם של הכורדים ולשפר את תנאי מאסרו של מנהיג המורדים הכורדים, עבדאללה אוצ'לאן.

# data[].attributes.attachment_link.title
דו"ח חופש הביטוי: טורקיה וארדואן גרועים מאיראן

# data[].attributes.attachment_link.description
ממשלת טורקיה בראשותו של רג'פ טאיפ ארדואן מנהלת בשנים האחרונות את אחד ממבצעי הדיכוי הגדולים ביותר בעולם נגד חופש הביטוי, וכולאת יותר עיתונאים מאשר איראן, סין ואריתראה. כך טוען היום (ב') ארגון Protect Journalists (CPJ), ארגון בכיר העוקב אחרי החופש הניתן לכלי התקשורת ברחבי העולם.

# data[].attributes.headline
הזכות לחופש הדת (לירז ריזל)

# data[].attributes.subject
הזכות לחופש הדת (לירז ריזל)

# data[].attributes.body
הזכות להחזיק בכל אמונה ו/או להשתייך לקבוצה דתית מבלי שיוטל על האדם נטל מיוחד בשל כך, בזכות לקיים טקסים/ מנהגים/ פולחן, באון פרטי ןבאופן פומבי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הדוגמניות הגבוהות שצועדות על המסלול לקצב מוזיקת האוס עם מוטיבים מרוקאים, נולדו ברוסיה ובמזרח אירופה. באותה מידה אפשר היה לצפות בהן על מסלולים בפריז ובניו יורק, עוטות את היצירות החדשות של מעצבי־על המקומיים. אלא שהן באיסטנבול, לובשות טוניקות ארוכות ומתנפנפות, נועלות נעלי עקב ועוטות כיסויי ראש ססגוניים. התצוגה הזו היא חלק מ"שבוע האופנה הצנועה" שנערך בימים אלו באיסטנבול, והיא התקיימה בתחנת רכבת מהתקופה העותמאנית, על רקע קרונות עתיקים ואבזרי וינטג'. אין זאת האופנה האיסלאמית של ריאד או קאבול....

﻿

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רג'פ טייפ ארדואן

# data[].attributes.attachment_link.title
באירופה נאבקים בבורקיני, בטורקיה החיג'אב מסמל חופש דת

# data[].attributes.attachment_link.description
הדוגמניות הגבוהות שצועדות על המסלול לקצב מוזיקת האוס עם מוטיבים מרוקאים, נולדו ברוסיה ובמזרח אירופה. באותה מידה אפשר היה לצפות בהן על מסלולים בפריז ובניו יורק, עוטות את היצירות החדשות של מעצבי־על המקומיים. אלא שהן באיסטנבול, לובשות טוניקות ארוכות ומתנפנפות, נועלות נעלי עקב ועוטות כיסויי ראש ססגוניים.

# data[].attributes.headline
הזכות לפרטיות (אריאל לוי)

# data[].attributes.subject
הזכות לפרטיות (אריאל לוי)

# data[].attributes.body
לכל אדם הזכות לחיות את חייו בלי חשיפה, התערבות, חדירה לחייו, לגופו ולחפציו.
היא מגינה מפני פגיעה בפרטיות בדרכים שונות ומטרתה היא פיתוח האוטונומיה של האדם.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדריך עורכי דין בישראל - משרדי עורכי דין בכל תחום לשירותך!

# data[].attributes.attachment_link.title
הפצת תמונות עירום: עבירה פלילית שדינה מאסר בפועל

# data[].attributes.attachment_link.description
צפיות: 6407, על פי חוק, הפצת סרטונים מיניים או תמונות אינטימיות ברשת ללא אישור מהווה פגיעה בפרטיות והטרדה מינית. כל אדם המפיץ תמונות חושפניות בוואטסאפ או בסקייפ ללא רשות, מסתכן במאסר לפרק זמן ממושך שיכול להגיע עד חמש שנים

# data[].attributes.headline
חופש המחשבה והמצפון (הלן בלאי)

# data[].attributes.subject
חופש המחשבה והמצפון (הלן בלאי)

# data[].attributes.body
לכל אדם יש זכות להחזיק בכל דעה/ מחשבה בכל נושא ולאמץ ערכים שיבחר בתחום המוסר בנוסף לכך, זכות מוחלטת שאין לה ביטוי חיצוני.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לאחר מעל שנה של הפסקה בניסויים, הודיעה האוניברסיטה שתחדש אותם במתחם המעבדות החדש. היא הוציאה צו המגביל את ההתנגדות למהלך
אוניברסיטת אוקספורד הודיעה כי תחדש את הניסויים בבעלי חיים, כך דווח ב-BBC. בימים אלו בונים באוניברסיטה קומפלקס חדש של מעבדות. כעת, החליטו לכלול בתחומו גם מכלאות לחיות מעבדה.

האוניברסיטה הפסיקה את הניסויים ביולי 2004, בעקבות קמפיין גדול שניהלו ארגוני זכויות בעלי החיים. אז גם הוחלט שלא יתבצעו במעבדות החדשות ניסויים בבעלי חיים, והתוכנית שלהן שונתה. עכשיו שכרה האוניברסיטה קבלן חדש, שאמור לסיים את בניית המעבדות לפי תוכניתן החדשה תוך זמן קצר.

רשם האוניברסיטה, דיוויד הולמס, אמר כי "המעבדות החדשות יספקו לסטודנטים אמצעים ברמה הטובה ביותר, כדי שהם יוכלו לסייע למחקר העולמי. הכל יתבצע תוך שמירה על מחויבות האוניברסיטה לרווחת החיות". הוא ביקר להדגיש כי האוניברסיטה לא תרחיב את המחקר בחיות מעבר למה שהיה נהוג.

כדי למנוע את חידוש הקמפיין נגד הניסויים, הצליחה להוציא האוניברסיטה צו משפטי המגביל את ההפגנות ליום בשבוע, ולמקסימום 50 משתתפים. בתגודה לכך אמר אדולפו סאנסוליני, מנהל האיגוד הבריטי לביטול ניסויים בבעלי חיים: "אנחנו מאוכזבים לראות שבאוניברסיטה מחדשים את בניית המעבדות לניסויים בבעלי חיים, תוך השתקת ההתנגדות".
לידיעה בבי.בי.סי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אבי בליזובסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
אוניברסיטת אוקספורד תחדש ניסויים בבע"ח - הידען

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר מעל שנה של הפסקה בניסויים, הודיעה האוניברסיטה שתחדש אותם במתחם המעבדות החדש. היא הוציאה צו המגביל את ההתנגדות למהלך אוניברסיטת אוקספורד הודיעה כי תחדש את הניסויים בבעלי חיים, כך דווח ב-BBC. בימים אלו בונים באוניברסיטה קומפלקס חדש של מעבדות. כעת, החליטו לכלול בתחומו גם מכלאות לחיות מעבדה.

# data[].attributes.headline
חופש המידע וזכות הציבור לדעת(אוראל יטח)

# data[].attributes.subject
חופש המידע וזכות הציבור לדעת(אוראל יטח)

# data[].attributes.body
זכותו ששל כל אדם או קבוצה לדרוש מידע מרשויות השלטון לגבי התנהלותן להכיר מידע נגיש ממקורות שונים בכל נושא או תחום המשפיע עליו ונוגע לו.
על מנת לקבל החלטות שקולות,לגבש עמדה,או להביע ביקורת על פעולות השלטון.
חובת הרשויות לספק את המידע

# data[].attributes.attachment_link.description
התפיסה שבבסיס חופש המידע קובעת כי כל המידע שנוצר ונאגר על ידי הרשויות הציבוריות הינו רכוש של תושבי המדינה. המידע נוצר או נאסף בכספי משלמי המסים, על ידי עובדי הציבור אשר מהווים נאמנים של הציבור. המידע נועד לשרת את הציבור. לכן, פרט למקרים חריגים, לציבור צריכה להיות גישה למידע ציבורי.

# data[].attributes.headline
הזכות לשיוויון/אפליה פסולה (מיכל פיינמן)

# data[].attributes.subject
הזכות לשיוויון/אפליה פסולה (מיכל פיינמן)

# data[].attributes.body
אפליה פסולה היא פגיעה בזכות לשוויון שמעניקה יחס שונה לבני אדם שווים ללא סיבה מוצדקת אלא בשל זהותם ,שיוכם או סממן חיצוני כלשהו (דת,גזע,מין,העדפה מינית ,צבע עור,מוצא,מראה חיצוני,מוגבלות מסוימת)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בג"ץ דחה היום (שלישי) את עתירתה של תנועת "טבקה - משפט וצדק לעולי אתיופיה" נגד אפליית תלמידים יוצאי אתיופיה בשיבוצם בבתי ספר ב פתח תקווה. עם זאת, הרכב השופטים ביקר באופן חריף את התנהלות המדינה וקבע כי עליה לנקוט באמצעים נגד רשויות מקומיות המפעילות מדיניות מפלה.

בעתירה של התנועה לבג"ץ נטען כי תלמידים ממוצא אתיופי אשר לא נמצא להם מקום במערכת החינוך הרשמית בפתח תקווה, נאלצו להישאר ללא מסגרת חינוכית. זאת במקביל לסירובם של מוסדות חינוך עצמאיים לקבלם. לטענת העותרים, לא ייתכן מצב שבמדינה יימצאו מוסדות חינוך אשר יתוקצבו על ידיה, אך במקביל יסרבו לקבל תלמידים בנסיבות לא ברורות שריח של אפליה ו גזענות עולה מהן. "במבחן התוצאה, מתקיימת כלפי תלמידים יוצאי אתיופיה תופעה של אפליה גזעית על רקע השתייכות קבוצתית-אתנית, ועל בסיס צבע עור", נאמר בעתירה.

בהחלטת בג"ץ נכתב כי מנסיבות המקרה עולה כי המצב אליו נקלעו התלמידים האתיופים החל כבר לפני חמש שנים. בית המשפט מתח ביקורת חריפה על התנהלות המדינה והרשויות בטיפול באותם מוסדות אשר אינם מוכנים לקבל אליהם תלמידים ממוצא אתיופי ובמקביל מתוקצבים מכספי המדינה.

"הנסיבות העובדתיות כפי שנפרשו לפנינו מצביעות בבירור על הפרה עמוקה של הזכות לשוויון בחינוך על ידי מוסדות חינוך מוכרים שאינם רשמיים", נכתב בהחלטת בג"ץ. "עילות הסירוב לקלוט את התלמידים אינן מתיישבות בכל דרך עם החלת זכות היסוד לשוויון בחינוך ומהוות אפליה על רקע מוצא והשתייכות עדתית. זוהי אפליה פסולה, שאינה יכולה להתקיים במערכת חינוך מדינתית הבנויה על ערכי שוויון הזדמנויות מלא לכל תלמיד. היא מעבירה מסר משפיל ומעליב של נחיתות חברתית שאין לקבלו".

# data[].attributes.attachment_link.title
בג"ץ: אפליה פסולה נגד תלמידים אתיופים בפ"ת - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
בג"ץ דחה היום (שלישי) את עתירתה של תנועת "טבקה - משפט וצדק לעולי אתיופיה" נגד אפליית תלמידים יוצאי אתיופיה בשיבוצם בבתי ספר ב פתח תקווה. עם זאת, הרכב השופטים ביקר באופן חריף את התנהלות המדינה וקבע כי עליה לנקוט באמצעים נגד רשויות מקומיות המפעילות מדיניות מפלה.

# data[].attributes.headline
הזכות לכבוד (רועי מדאר)

# data[].attributes.subject
הזכות לכבוד (רועי מדאר)

# data[].attributes.body
הכרה בהיותו של כל אדם בן אנוש\בן למשפחת האדם\נברא בצלם אלוהים.

לכל אדם הזכות של לא להיות חשוף\נתון ליחס משפיל\ליחס מזלזל\ליחס מבזה\ליחס פוגעני\לטיפול או יחס אכזרי ובלתי אנושי.
כבוד האדם הוא ערך המתייחס אל תכונתיו הייחודית של האדם כאדם,הוא משווה משמעות מוסרית לעצם היות האדם אנושי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
גבר בן 43 חולץ היום (שלישי) מצריף שבו הוחזק באחד מיישובי הפזורה הבדואית. האיש שוחרר מהמבנה לאחר שבמשטרה התקבל מידע מודיעיני לפיו הוחזק בתוכו. לאחר שחולץ סיפר האיש כי נכלא במשך 15 שנים על ידי משפחתו.
עדכונים נוספים ושליחת הסיפורים שלכם - היכנסו לחדשות 2 בפייסבוק
השוטרים הגיעו לצריף שבו הוחזק על בסיס מידע מודיעיני מוקדם. כוחות ההצלה שהגיעו למקום הבחינו באיש, כשהוא קשור בשלשלאות ברזל באזורים שונים בגופו וכשהוא עירום לחלוטין. הוא חולץ מהצריף לאחר שככל הנראה לא הסתפר או התגלח במשך שנים רבות, וכשפניו מכוסות בבוץ.

חולץ לאחר שנכלא במשך 15 שנה

אנשי ההצלה סיפרו כי האיש היה מפוחד למדי עם הגעת אנשי המשטרה והפראמדיקים. עוד ציינו כי במקום נמצא בקבוק מים ואריזת חלב עמיד. האיש סיפר נכלא בילדותו ומאז לא ראה אור יום, ואף ציין כי הוכה על ידי בני משפחתו. מנגד, בני המשפחה הסבירו כי מדובר באדם אלים הלוקה בנפשו ולכן כלאו אותו בצריף. המשטרה פתחה בחקירת המקרה.

הצריף בו אותר האדם שנכלא

"כשהגענו למקום חברנו לכוחות המשטרה שהובילו אותנו למספר צריפים", שחזרה איברהים אלאעסם, חובש רפואת חירום במד"א שטיפל באיש. "באחד הצריפים ראינו גבר כבן 43 בהכרה מלאה כשהוא מוזנח, רזה ומלוכלך. יחד עם המשטרה חילצנו אותו והענקנו לו טיפול רפואי ראשוני בשטח ופינינו אותו לבית החולים במצב יציב".

# data[].attributes.attachment_link.title
החדשות - חולץ מצריף בנגב: "כלוא 15 שנה"

# data[].attributes.attachment_link.description
גבר בן 43 חולץ היום (שלישי) מצריף שבו הוחזק באחד מיישובי הפזורה הבדואית. האיש שוחרר מהמבנה לאחר שבמשטרה התקבל מידע מודיעיני לפיו הוחזק בתוכו. לאחר שחולץ סיפר האיש כי נכלא במשך 15 שנים על ידי משפחתו. עדכונים נוספים ושליחת הסיפורים שלכם - היכנסו לחדשות 2 בפייסבוק השוטרים הגיעו לצריף שבו הוחזק על בסיס מידע מודיעיני מוקדם.

# data[].attributes.headline
הזכות לשוויון (מיקי שמחייב

# data[].attributes.subject
הזכות לשוויון (מיקי שמחייב

# data[].attributes.body
כל בני האדם נולדו שווים בערכם מעצם טבעם כבני אנוש ולכל אדם הזכות לקבל יחס זהה לכל אדם אחר.אין להפלות אדם בשם זהותו(דת,גזע,מין,העדפה מינית,צבע עור,מוצא,מראה,מוגבלות מסויימת)חובה שלא להתחשב באופן פוגעני בהשתייכותו של אדם לקבוצה מכוננת זהות.

# data[].attributes.headline
הזכות לחירות/ חופש הבחירה (יובל חסון)

# data[].attributes.subject
הזכות לחירות/ חופש הבחירה (יובל חסון)

# data[].attributes.body
מכיוון שהאדם הוא יצור תבוני ועצמאי הוא אחראי על גופו, על חייו ועל מעשיו, יש לו הזכות לחיות, לבחור לפעול או להימנע מפעולה ולעצב את אישיותו ואת חייו כרצונו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אם תחפשו היום מידע באינטרנט על אינטרסקס תקבלו לא מעט חומר מגוון. פעם, לפני כשבע שנים, כשנתקלתי לראשונה במונח, ההגדרה היחידה שהיתה זמינה (וגם זה רק אם ממש חיפשת) הייתה מנוסחת פחות או יותר ככה: "תופעה רפואית, תינוק שנולד עם פגם במערכת המין והרביה שלו, המכילה גם חלקים ממערכת נקבית וגם ממערכת זכרית. דרכי טיפול: הרופא יבצע בדיקות לקביעת המין, יבצע ניתוחים להסרת האברים המיותרים וירשום טיפול הורמונלי ארוך טווח".

גם היום קיים סביב הנושא קשר שתיקה, הסתרה ובושה. ילדים רבים, רבים מדי, מנותחים לאחר שמינם נקבע על ידי הצוות הרפואי. מחלקם האמת מוסתרת וחלקם נדרשים לשמור על הסוד מפני בני משפחה וחברים. רבים מגלים את הסוד בגיל מאוחר יותר, כאשר סממנים גופניים או מנטלים שאינם תואמים את מינם מתחילים להופיע.

השינוי שהתרחש בזמינות המידע הפך את הדיון בנושא למורכב יותר - כזה ששואל שאלות, שמסרב לקבל כעובדה מוגמרת את המילה "פגם" או את ההכרח להכריע לטובת מין אחד או שני (בוודאי לא על ידי אדם אחר) בגיל ינקות. שינוי זה הוא תוצאה של עבודה קשה ורגישה של אנשים אינטרסקס ברחבי העולם, שיצאו למאבק על העלאת המודעות ולשינוי הנוהל הרפואי של ניתוח הסרת איברים בתינוקות.

סוזן בסול, אשה מוסלמית מחיפה, היא אחת מאלה שיצאו לשנות את השיח, להושיט יד לאנשים שהחברה והממסד הרפואי דחפו אותם בכוח לתוך ארון חשוך במיוחד, ושעזרו להם לצאת מהארון לאט ובזהירות. בסול עומדת במרכז הסרט החדש והיפיפה "גוף שלישי", שביימה שרון לוזון, שיוקרן מחר (שישי) במסגרת פסטיבל דוקאביב.
צפו בקטע מהסרט "גוף שלישי":
נתקלתי כבר בכמה טקסטים וסרטים על אינטרסקס בחיי. הם תמיד נעים בין מידע מדעי, הרואה באנשים אובייקטים למחקר, לבין חורי הצצה צהובים וחודרניים, שכל מטרתם לספק לצופה בידור וזעזוע. אבל הסרט הזה היה שונה בתכלית. "גוף שלישי" מספר את סיפורם של סוזן בסול, שגילתה שנולדה כאינטרסקס בגיל מבוגר, ושל בחור דתי בשם עופר, שהוריו החליטו לא לנתח אותו ולאפשר לו לבחור (או שלא לבחור) בעצמו. עופר משתף במסע הלבטים והתחושות שלו לאורך שנות חייו תוך שיח פתוח עם עצמו על זהות מורכבת, שלא מחוייבת לכללים מסורתיים, גם לא בחברה דתית.

הסרט נותן כבוד, זמן מחשבה ומצע נקי עבור שתי הדמויות בסרט להביא את עצמן. ללא העמסה בפרטים, ללא צורך לנקוט עמדה ברורה או להביא קול חיצוני ויודע כל. פשוט לספר סיפור קטן-גדול, אישי-ציבורי, עצוב-שמח.

הדרך להכרה ומתן כבוד והגנה לגופם ונפשם של אנשים אינטרסקס עוד ארוכה מאוד, כפי שאפשר לראות בכתבה הזאת, שפורסמה רק שלשום בווינט, המספרת על ניתוח שבוצע להסרת פין מילדה בת שנתיים. הפרופסור המנתח שמצוטט בכתבה מתייחס לילדה כסובלת ממחלה גנטית שיש לרפא, ואף מתייחס בשיוויון נפש לבחירה הנעשית בדרך כלל במקרים כאלה: כריתת האברים הזכריים. הדבר היחיד המסגיר את האבסורד הוא המלים המוגדשות הפותחות את הכתבה: ניתוח שינוי מין בפעוטה.

לסרט קוראים "גוף שלישי" ובמהלך הסרט עולה השאלה האם ישנו מין שלישי, מין שהוא גם וגם או בעצם לא זה ולא זה, והאם החברה בשלה לקבל ולהכיר במין נוסף. שאלה פחות מדוברת בסרט היא שאלת קיומם של שני מגדרים ברורים.

האם כל אישה היא רק אישה וכל גבר הוא גבר? האם המין הביולוגי קובע את המגדר וכולנו נאלצים - אלא במקרים של קושי מובהק - לקבל את ההכרעה הביולוגית הזאת ולפעול בהתאם לה? או שאולי המגדר הוא קשת רחבה של תחושות, מבעים, התנהגויות וחשקים, שבהעדר הכלא החברתי והמחשבתי שיצרנו לעצמנו היינו כולנו מתמקמים ומטיילים עליה בטבעיות? לא רק בקצוות אלא גם ואולי בעיקר, איפשהו באמצע.
הסרט "גוף שלישי" של שרון לוזון יוקרן במסגרת פסטיבל דוקאביב בסינמטק תל אביב ביום 15.5 בשעה 12:45, ובהמשך ישודר ב-yes דוקו > גבר עם לק: שלושה ימים של ג'נדרפאק
הפוסט שקראת עכשיו לא במקרה נמצא פה, בשיחה מקומית. צוות האתר משקיע יום-יום המון מחשבה ועבודה קשה כדי להביא לקוראים שלנו מידע שלא נמצא במקומות אחרים, לפרסם תחקירים ייחודיים, להגיב מהר לאירועים חדשותיים מתגלגלים, ולתת במה לקולות מושתקים בחברה ולפועלות ולפעילים למען שלום, שוויון וצדק חברתי.

כבמה שעושה עיתונות עצמאית אנחנו לא נמצאים בכיס של אף בעל הון, ולא של השלטון. הרבה מהכתיבה באתר נעשה בהתנדבות מלאה. ועדיין, העבודה שלנו עולה כסף. זה זמן עריכה, וזה צילום, תרגום, שירותי מחשוב, ייעוץ משפטי ועוד.

אם כל אחת ואחד ממאות אלפי הקוראים שמגיעים לשיחה מקומית כל שנה יתרום ולו תרומה קטנה - נוכל לעמוד על הרגליים באופן עצמאי לגמרי. אם כל אחד יתמוך בנו בתרומה חודשית צנועה - נוכל לצמוח ולהרחיב את הפעילות שלנו פי כמה.

הצטרפו להצלחה שלנו בשיחה מקומית
תרמו לחיזוק העיתונות העצמאית של שיחה מקומית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אורן זיו וחגי מטר

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יהושע (ג'וש) לייפר

# data[].attributes.attachment_link.title
יש מין אחר: לדבר בפתיחות ובכבוד על אינטרסקס | שיחה מקומית

# data[].attributes.attachment_link.description
אם תחפשו היום מידע באינטרנט על אינטרסקס תקבלו לא מעט חומר מגוון. פעם, לפני כשבע שנים, כשנתקלתי לראשונה במונח, ההגדרה היחידה שהיתה זמינה (וגם זה רק אם ממש חיפשת) הייתה מנוסחת פחות או יותר ככה: "תופעה רפואית, תינוק שנולד עם פגם במערכת המין והרביה שלו, המכילה גם חלקים ממערכת נקבית וגם ממערכת זכרית.

# data[].attributes.headline
זכויות אדם/זכויות טבעיות

# data[].attributes.subject
זכויות אדם/זכויות טבעיות

# data[].attributes.body
זכויות יסוד המובטחות לכל אדם באשר הוא אדם. הן אינן מוענקות על-ידי השלטון ואינן תלויות בשלטון. השלטון מחויב לאפשר אותן ולהגן עליהן.

יש לציין כי הזכויות אינן מוחלטות ולכן במקרה של התנגשות בין זכויות נדרש איזון על מנת לאפשר קיומן במקביל.

לדוגמא:

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Human Rights Animation by Amnesty International The Story of Human Rights

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Human Rights Violations Around The World

# data[].attributes.attachment_link.title
Human Rights Animation by Amnesty International.mp4

# data[].attributes.attachment_link.description
Human Rights Animation by Amnesty International