# data[].attributes.body
Mäntsälästä löytyy useita muistomerkkejä, esimerkiksi Hard Rock -kivi ja Karjalan neito -patsas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sivustolla on listattuna muistomerkit Mäntsälän kunnan alueella.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sepänmäen käsityömuseo - Mäntsälän kunta

# data[].attributes.body
Linkki Mäntsälän kirkon ja seurakunnan sivuille.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mäntsälän kirkko vihittiin käyttöön 1866, suurten nälkävuosien aikaan ja Suomen ollessa osa venäjän keisarikuntaa. Tuolloin eläneille paikkakuntalaisille tämän päivän Mäntsälässä olisi tuskin muuta tuttua kuin se: punatiilinen rakennus, jonka on korkeuksiin kohoavan torninsa vuoksi sanottu olevan kuin huutomerkki maisemassa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kartanot kokous- ja juhlatiloina - Mäntsälän kunta

# data[].attributes.body
Mäntsälä on kunta Suomen Päijät-Hämeessä.
Mäntsälässä on yli 20 000 asukasta ja sen naapurikuntia ovat Kärkölä ja Orimattila.

Mäntsälä perustettiin vuonna 1585. Keskiajalla Mäntsälä oli hämäläisten erämaata.Mäntsälä oli kartanopitäjä, jossa maat kuuluivat kartanoille. Lähes joka kylässä oli kartano ja niillä oli suuri merkitys paikkakunnan historiassa
Mäntsälän kansankirjasto perustettiin 1840-luvulla.

# data[].attributes.body
-Kotiseutumuseo
-Makasiini
-Nastolan kirkko
-Sankarihautausmaa
-Teatter

# data[].attributes.body
Tapahtuma Kärkölässä.

# data[].attributes.body
Karttoja Kärkölän hiihtoladuista

# data[].attributes.attachment_link.description
Upea englantilaistyylinen maisemapuisto Kärkölässä! Carl Constantin Collinin perustama Huovilan puisto on Suomessa ainutlaatuinen englantilaistyylinen maisemapuisto, joka on restauroitu 1900-luvun alun asuunsa. Puisto sijaitsee Kärkölän kirkonkylässä lehtomaisessa purolaaksossa, jonne on istutettu ja elää luonnonvaraisena lukuisia harvinaisia kasveja. Puiston osoite on Museontie, 16610 Kärkölä. Huovilan historia on erittäin kiehtova ja elävä, se vaikuttaa edelleenkin koko kunnan alueella.

# data[].attributes.body
Kärkölä on kunta Suomen Päijät-Hämeen eteläosassa.
Kärkölässä on noin 5 000 asukasta. Muuttoliike on melko suuri kumpaankin suuntaan, Kärkölään ja pois.

Ote Kärkölän perustuskirjeestä:

"Maanantaina, kohta tulevan helmikuun 11. päivänä pidetään pitäjäntuvassa lukkarin talossa yhteinen kuntakokous, jossa seuraavat asiat tulevat neuvoteltaviksi ja päätettäviksi:

1ksi luetaan viimeisessä pitäjänkokouksessa vahvistettu ja nyt voimassa oleva esitys kunnallishallituksesta tässä seurakunnassa, sen tähden että kunnan jäsenet tulisivat sen paremmin tuntemaan ja että siinä tehtäisiin lisäyksiä,
jotka ehkä näkyisivät tarpeellisiksi;

2ksi luetaan ja tarkastellaan kunnallislautakunnan täksi kuluvaksi vuodeksi tehty takseeraus- ja ääntöluettelo kuin myös menojen ja tulojen arvio;"

Kärkölän matkailuvetovoimana toimii ehdottomasti kunnan monipuoliset harrastusmahdollisuudet.

# data[].attributes.body
Nykyinen kirkko on kunnan neljäs ja se on vihitty käyttöön 1800-luvun lopulla.

Linkki Hämeenkosken kirkon ja kappeliseurakunnan sivuille.

# data[].attributes.body
Sijaitsee Hämeenkoskella hyvien kulkuyhteysien äärellä.
Järjestää tilaisuuksia ja majoituspalveluita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Järjestämme juhlia, kokouksia, saunailtoja ja majoitusta

# data[].attributes.body
Jokelan kartano tarjoaa majoituksen upeassa ympäristössä - ja hulppeassa rakennuksessa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa majottumaan Jokelan Kartanoon Hämeenkoskelle ympäri vuoden.

# data[].attributes.body
Hämeenkoski on Suomen Päijät-Hämeen entinen kunta. Hämeenkoski liittyi Hollolaan tammikuussa 2016.
Hämeenkosken pinta-ala oli noin 196 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli hieman yli 2 100.

Hämeenkoski oli itsenäinen katolinen ja uskonpuhdistuksen jälkeen evankelis-luterilainen seurakunta vuosina 1410–1540, minkä jälkeen se liittyi kappeliseurakunnaksi Lammin seurakuntaan. Kunnallishallinnon erotessa evankelis-luterilaisista seurakunnista vuonna 1865 perustettiin Kosken kunta ja Kosken seurakunta jäi Lammin seurakunnan kappeliseurakunnaksi.

Matkailullista vetovoimaa kunnalle tuo sen kaunis luonto ja historialliset nähtävyydet

# data[].attributes.body
Hollolan keskiaikainen harmaakivikirkko on ollut nykyisen Päijät-Hämeen muinainen keskus. Pyhälle Marialle omistettu kirkko valmistui FT Markus Hiekkasen arvion mukaan vuosien 1495-1510 välisenä aikana ja on yksi rakennustaiteemme huomattavimmista muistomerkeistä.  Kirkko on Suomen kolmanneksi suurin keskiaikainen seurakuntakirkko

# data[].attributes.body
Hammonjoki on Hollolassa Vesijärveen Laitialanselällä laskeva joki, jota käytetään perhokalastusalueena. Joki alkaa Suurimäen lähellä olevalta Sepänpurolta länsilounaasta ja Laavijoelta eteläkaakosta yhdystie 3161alittaen.

# data[].attributes.body
Hollolan kirkon upeassa ympäristössä sijaitseva Vanha pappila on yksi Päijät-Hämeen kauneimmista juhlatiloista. Se on rakennettu vuonna 1813 ja peruskorjattu 1800-luvun henkeen vuonna 1992.

# data[].attributes.body
Linkki kotiseutumuseon sivuille.
Sivuilta löytyy tietoa mm. aukioloajoista ja hinnoista.

# data[].attributes.body
Pirunpesä on Hollolassa Tiirismaanluonnonsuojelualueella Tiirismaan televisio- ja radiomaston itäpuolella sijaitseva kalliohalkeama.

Alla kuva Pirunpesästä.

# data[].attributes.body
Linkki Pyhäniemen kartanon sivuille.

# data[].attributes.body
Hollolan kaupunki kuuluu Päijät-Hämeen maakuntaan. Siellä on  noin 24 000 asukasta ja kaupunki on perustettu vuonna 1865.
Vuonna 2015 Hollola yhdistyi Hämeenkosken kanssa.
Hollola sijaitsee Lahdesta noin 10 kilometrin päässä ja Helsingistä hieman yli 100 kilometrin päässä, joten kunta on helppo saavuttaa myös matkailijan näkökulmasta.

Historiaa:
Päijänteen runsaan kalaisuuden vuoksi Hollolassa oli asutusta jo kivikaudella. Viikinkiajalla Hollola kehittyi tärkeäksi keskukseksi, jonka tiheimmin asuttua seutua oli tiedettävästi Vainion seutu.
Turkumäki oli Hollolassa tärkeä kauppalan kaltainen alue.
Kapatuosian muinaislinnoituksen lisäksi Hollolassa on ollut Hankaan ja Laitialan Kiilunmäen linnoitukset.

# data[].attributes.headline
LASTEN LEIKKI JA -LIIKENNEPUISTO, ASIKKALA

# data[].attributes.subject
LASTEN LEIKKI JA -LIIKENNEPUISTO, ASIKKALA

# data[].attributes.body
Kalmarintiellä, vastapäätä Danielson-Kalmarin huvilaa toimii kesäisin lasten liikennepuisto, jossa on mahdollisuus ilmaiseksi lainata polkuautoja ja pyöriä. Kesällä puistossa on ohjaaja, joka neuvoo pieniä liikenteessä liikkujia ja kertoo myös liikenteen säännöistä.

# data[].attributes.body
Asikkalan miljoonan tiilen kirkko valmistui vuonna 1880 ja näkyy kirkonkylän Makasiininmäeltä useimpiin kyliin. Upeassa rakennuksessa on 1200 istumapaikkaa. Kirkon on piirtänyt arkkitehti Georg Vilenius ja alttaritaulu on hovimaalari Vilhelm Ekmanin käsialaa.

# data[].attributes.body
Pulkkilanharju on kahdeksan kilometriä pitkä luonnonkaunis harju, joka kuuluu osiltaan Päijänteen kansallispuistoon. Jääkauden muovaama harju kertoo ajalta n. 10 000 vuotta sitten.

# data[].attributes.body
Asikkalan tunnetuin nähtävyys on vuonna 1871 valmistunut Vääksyn kanava, joka yhdistää Vesijärven ja Päijänteen välisen vesiliikenteen. Vääksyn kanava on historiallinen vesiliikenteen solmukohta ja Suomen vilkkaimmin liikennöity vapaa-ajan sisävesikanava, tunnettu matkailukohde ja kulttuurimaisema.

# data[].attributes.body
Vesimylly- ja sähkölaitosmuseo sijaitsee etelästä pohjoiseen päin virtaavan Vääksynjoen varrella. Entisaikaan vesivoimalla pyörivät myllynkivet rouhivat jyvistä jauhoa ja piensähkölaitoksen generaattorit tekivät sähköä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vääksyn vesimylly- ja sähkövoimalaitosmuseon omistaa Asikkalan kunta. Museo sijaitsee Vääksyssä Vääksyn kanavan vieressä, vanhan Vääksynjoen partaalla. Museossa voi tutustua entisajan elämään ja erääseen keskeiseen elinkeinoon, viljan jauhatukseen. Museo avattiin yleisölle keväällä 1985. Museo käsittää vesimylly-, sähkövoimalaitosmuseon, kattopärehöylän sekä vesirattaan. Avoinna 30.6.-30.7. 2017 ke-pe 12-16, la-su 12.15. Opastetut kierrokset klo 13, 14 ja 15.

Lauluillat voi tarkistaa tapahtumakalenterista, www.asikkala.fi.

Vääksynjoen padolla on ankeriasarkku. Yläpuolella olevan kuvan metallinen kehikko katkaisee kalan matkan ja se ohjautuu puiseen arkkuun. Hankkeesta vastuussa oleva taho kerää ankeriaat ja ne viedään
lähelle merta jokisuistoon. Näin tämän erittäin uhanalaisen kalan mahdollisuus päästä Sargassomerelle kutemaan paranee. Suomessa vaelluskalat joutuvat voimalaitosten turbiineihin yrittäessään päästä Sisä-Suomen vesistöistä merelle.

Viljan jauhaminen on vanha taito. Vesimylly on yksi antiikin tärkeimpiä keksintöjä. Jauhatus veden avulla oli ihmisen elämää helpottava voimakone. "Wääksyn virran" kuohuja on hyödynnetty tiettävästi jo keskiajalta lähtien.

Vuodelta 1491 löytyy tieto joen partaalla olleesta kolmesta myllystä. Lähteissä mainitaan Etu- ja Takamylly sekä keskellä virtaa Rukkamylly. Viime vuosisadan alkuvuosikymmeniltä peräisin olevassa kuvassa näkyy etualalla nykyinen "museomylly", kirkonkylä keskimylly ja taustalla Anianpellon kylän mylly.

Asikkalaa voitaneen pitää todellisena vesimyllypitäjänä. Parhaana aikana Asikkalassa oli toiminnassa 40 vesimyllyä. Yksistään Äinäjoessa oli 10 myllyä. Vielä viime sotien aikana oli 17 vesimyllyä toiminnassa. Museon mylly oli tyypiltään ns. tullimylly: siellä jauhettiin maksua eli tullia vastaan lähiseudun talonpoikien viljaa. Myllyn tuloista taas valtio vei veroina osansa. Entisaikoina matkat myllylle taittuivat pääasiassa hevosella ja veneellä. Matkat olivat pitkiä ja tiet vaikeakulkuisia. Matkaan oli lähdettävä aamuvarhaisella ja kuten suulla suuremmalla sanottiinkin, että aikaisin myllyyn ja myöhään kirkkoon, niin pääsee aikaisin pois. Veden voimaa on hyödynnetty muutenkin kuin viljan jauhatukseen. Vesimyllyt olivat aikansa voimakeskuksia. Virran kuohuista sai Asikkalakin ensimmäiset sähkönsä jo vuodesta 1918 lähtien. Perinteisesti vesi on myös valjastettu sahan ja pärehöylän voimanlähteeksi. Vesimyllymuseossa voi tutustua vesirattaasta voimansa saavaan vanhaan kattopärehöylään.

Vesimyllymuseolla on esillä viljanjauhatuksen koko historia. Museolla pääsee itse kokeilemaan käsikivillä jauhamista. Myllyn vanhimpia olemassa olevia laitteita ovat yläkerrassa sijaitsevat kaksi kiviparia, jotka saavat voimansa vesiturpiinista. Laitteisto on peräisin 30-luvulta. Vääksyn vesimylly- ja sähkövoimalaitosmuseossa on esillä toimiva jalkamyllyn pienoismalli. Jalkamylly on varhaisin vesimyllytyyppi. Vääksyn virran ensimmäiset myllyt olivatkin jalkamyllyjä, ja ratas- sekä turpiinimyllyt tulivat myöhemmin. Parimetrisestä pienoismallista selviää, miten virtaava vesi ohjattiin myllyn voimalähteeksi. Myllyn akselin yläpäässä on jauhinkivipari ja alapäässä siivet, joita vesi pyörittää.

Siirry vesimylly- ja sähkövoimalaitosmuseon sivuille tästä

# data[].attributes.attachment_link.title
Vääksyn vesimylly- ja sähkövoimalaitosmuseo - Asikkala

# data[].attributes.attachment_link.description
Vääksyn vesimylly- ja sähkövoimalaitosmuseon omistaa Asikkalan kunta. Museo sijaitsee Vääksyssä Vääksyn kanavan vieressä, vanhan Vääksynjoen partaalla. Museossa voi tutustua entisajan elämään ja erääseen keskeiseen elinkeinoon, viljan jauhatukseen. Museo avattiin yleisölle keväällä 1985. Museo käsittää vesimylly-, sähkövoimalaitosmuseon, kattopärehöylän sekä vesirattaan. Avoinna 30.6.-30.7. 2017 ke-pe 12-16, la-su 12.15. Opastetut kierrokset klo 13, 14 ja 15.

# data[].attributes.body
Päijännetalossa on Suomen Vapaa-ajankalastusmuseo- ja luontokeskus, jossa matkailija voi perehtyä luonnon ja kalastuksen historiaan ja nykypäivään. Päijännetalo sijaitsee vanhan osuusmeijerin tiloissa aivan Vääksyn kanava-alueen sydämessä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Päijännetalossa on Suomen Vapaa-ajankalastusmuseo- ja luontokeskus, jossa matkailija voi perehtyä luonnon ja kalastuksen historiaan ja nykypäivään. Päijännetalo sijaitsee vanhan osuusmeijerin tiloissa aivan Vääksyn kanava-alueen sydämessä. Kalastusmuseon lisäksi talossa on Päijänteen kansallispuiston opastus ja kunnan matkailuinfo. Näyttelyissä on kalastusvälineistöä ja historiaa, kuten Rapalan nousu vaapunvuolijasta maailmanmaineeseen ja Päijänteen erakko Toivo Pylväläisen tarina. Matkamuistokaupasta voi ostaa vaappuja ja muuta tuliaistavaraa.
Asikkalanselältä raakavettä pääkaupunkiseudulle toimittava Päijännetunneli on myös esittelyssä.

Kesänäyttelynä on tänä kesänä 2018 "Asikkalan kylät 170 vuotta"
Näyttelyssä esitellään Asikkalan kyliä ja niiden historiaa.
Näyttelyjen avaaminen viivästyy remonttitöiden vuoksi tänä vuonna viikolle 24.

Suomen Vapaa-ajankalastusmuseossa on myös uutta esineistöä; Finlandia-uistimen tarina, sekä Kuusamo-uistimen esittely. Kunniagalleriaan tulee uusia kasvoja..

Lue lisää Suomen vapaa-ajankalastusmuseon sivuilta seuraavista linkeistä.
www.suomenkalastusmuseo.fi
www.facebook.com/suomenvapaaajankalastusmuseo/

Päijännetalo on avoinna kesäisin. Kesällä 2018 olemme auki 1.6.-26.8. Näyttelyt aukeavat tänä kesänä vasta 12.6.
Avoinna ti-pe klo 11-17, la klo 11-15 ja su 11-15. Ryhmille varaukset myös muina aikoina.

Kelvenne-retket järjestetään heinäkuussa tiistaisin Vääksyn kanavalta. Tiedustelut ja ilmoittautumiset p.044-7780 680 ja 044-7780 701. Laiva on nimeltään Elbatar.

Alueella on kuusipaikkainen MATKAPARKKI. Tiedustelut ja varaukset p. 044-7780 680.

Yhteystiedot: Päijännetalo, Meijeritie 1, 17200 Vääksy, p. 044 7780 680, Merja Palokangas-Viitanen puh. 044 778 0701, matkailuinfo@asikkala.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Päijännetalossa on Suomen Vapaa-ajankalastusmuseo- ja luontokeskus, jossa matkailija voi perehtyä luonnon ja kalastuksen historiaan ja nykypäivään. Päijännetalo sijaitsee vanhan osuusmeijerin tiloissa aivan Vääksyn kanava-alueen sydämessä. Kalastusmuseon lisäksi talossa on Päijänteen kansallispuiston opastus ja kunnan matkailuinfo. Näyttelyissä on kalastusvälineistöä ja historiaa, kuten Rapalan nousu vaapunvuolijasta maailmanmaineeseen ja Päijänteen erakko Toivo Pylväläisen tarina.

# data[].attributes.body
Asikkala on 8 312 asukkaan kunta Suomen Päijät-Hämeessä. Kunnan naapureita ovat: Padasjoki, Sysmä, Heinola, Hollola ja Hämeenlinna.

Asikkala on tunnettu monista luontokohteistaan, historiastaan sekä aktiviteeteistaan.
Kunnan keskustaajama Vääksy sijaitsee Päijänteen ja Vesijärven kannaksella. Järviä yhdistää Vääksyn kanava sekä Vääksynjoki.

Kunnan matkailuvetovoima kumpuaa ehdottomasti sen rikkaasta luonnosta, joka tarjoaa mahdollisuuksia monenlaisiin aktiviteetteihin ja harrastuksiin.

Asikkalan vanhan ristikirkon alttaritaulu vietiin aikanaan Hämeen museoon. Sitä ei pääse näkemään, sillä museo on ollut pitkään suljettuna. Lauri Murasen kirja "Punainen ja valkoinen Asikkala" ilmestyi vuonna 1998. Kirja kuvaa tapahtumia Asikkalassa Suomen itsenäistymisen vuonna 1917 sekä sisällissodan aikana seuravana keväänä.

(En löytänyt tarkempaa tietoa Asikkalan historiasta.)

# data[].attributes.body
Padasjoki tarjoaa hyviä patikointi ja retkikohteita. Evon retkeilyalueelle pääsee Padasjoelta Päijänne – Ilves yhdysreittiä pitkin.

# data[].attributes.body
Galleria Pikantti on Padasjoen taideyhdistys ry:n ylläpitämä taidegalleria Padasjoen keskustassa. Pikantissa vaihtuvat näyttelyt kuukausittain ja sinne on yleisöllä vapaa pääsy. Gallerian yhteydessä on myös kahvila.

# data[].attributes.body
Padasjoen laivarannassa on kesäisin monipuoliset mahdollisuudet tutustua Päijänteeseen. Kesäisin satamassa on avoinna kesäravintola ja siellä järjestetään tapahtumia.

# data[].attributes.body
Kahvila-Ravintola Kelossi on kesäajan terassiravintola upealla paikalla Kellosalmella, Päijänteen rannalla.

# data[].attributes.body
Villa Tyyrpuuri ja Villa Paapuuri, luksushuvilat Päijänteen omalla etelärannalla.

# data[].attributes.body
Suomen toiseksi suurimman järven, Päijänteen keskeltä löytyy omatoimisen luontomatkailijan aarre: jyrkkien kallioiden, hiekkaisten harjujen, suojaisten laguunien ja pienten luotojen muodostama kokonaisuus -Päijänteen kansallispuisto. Kansallispuiston sydän on Kelvenne, joka on maamme suurimpia ja komeimpia harjusaaria.

# data[].attributes.attachment_link.description
Päijänne: Hiekkarannat laguuneineen ja yllättäen kohoavat kalliorannat odottavat veneilijää, melojaa ja päiväretkeilijää Päijänteellä.

# data[].attributes.body
Padasjoki on Suomen Päijät-Hämeessä sijaitseva kunta. Padasjoella on alle 3 200 asukasta ja sen kokonaispinta-ala on noin 732 neilökilometriä.

Padasjoen naapurikuntia ovat Sysmä, Asikkala, Hämeenlinna, Kangasala, Pälkäne, Lammi ja Luopioinen.

Histrorian kirjojen mukaan ensimmäinen varma tieto Padasjoen hallintopiiristä on noin 1400-luvun puolivälistä. Padasjoen seurakunnan itsenäistymisestä ei ole, mutta varhaisimmat tiedot ovat noin vuodelta 1465.
Padasjoella on ollut asutusta kivikaudelta lähtien ja kunnalla sijaitsee myös historiallisia linnavuoria.
Paikkakunnalla on taisteltu eräät nuijasodan verisimmistä taisteluista ja se oli vuoden 1918 sodan punaisten ja valkoisten rintamalinjojen rajapitäjä, jonka asukkaat kärsivät paljon.

Padasjoelta on hyvät kulkuyhteydet naapurikuntiin ja suurempiin kaupunkeihin kuten Lahteen ja Tampereelle. Myös pääkaupunkiseudulle kulkee busseja. Matkailijan kannalta Padasjoki on siis kannattava kohde myös kulkuyhteyksien osalta.

Padasjoen matkailuvetovoima on varmasti suurelta osin kauniit järvimaisemat

# data[].attributes.body
Sijaitsee rauhallisella alueella, niemenkärjellä kalarikkaan Nouramoisjärven rannalla.

# data[].attributes.body
Kammiovuori sijaitsee Vintturissa 24 kilometriä Sysmän kirkonkylästä pohjoiseen. Vuorella polveilee 3,8 kilometrin pituinen merkitty polku. Polku on paikoin kivikkoista. Polun kiertämiseen kannattaa varata vähintään 2-3 tuntia sekä tukevat jalkineet. Kammiovuorelta voi patikoida Hartolan Purnuvuorelle.

# data[].attributes.body
Harmonikkamuseo avasi ovensa Vanhan Kertun gallerian tiloissa 1993. Museossa on tietoa soittimista ja niiden käyttäjistä.  Siellä kuullaan harmonikkamusiikkia ja kävijä voi itsekin soittaa.
Sysmän harmonikkamuseossa on kuultu muun muassa Dallapen ja Vili Vesterisen - tunnetun harmonikkamestarin soittoa.

# data[].attributes.body
Sysmän Suvisoitto on vuodesta 1986 asti järjestetty jokakesäinen musiikkifestivaali, jolla on merkittävä rooli Sysmän kulttuurielämässä.
Kesällä 2016 Sysmän suvisoitto järjestettiin jo 31. kerran.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa Sysmän Suvisoiton sivuille. Sysmän Suvisoitto on korkeatasoinen musiikkifestivaali kesäisessä Sysmässä. Taiteellinen johtaja Esa Heikkilä.

# data[].attributes.body
Sysmän kotiseutumuseo sijaitsee vuonna 1885 rakennetussa pitäjänmakasiinissa, joka on tietojen mukaan on rakennettu uhrikalliolle.
Museon kokoelmiin kuuluu esineitä esihistorialliselta ajalta asti ja  valtaosa museon esineistä edustaakin 1800-luvun jälkipuolen ja viime vuosisadan alun kansankulttuuria.

# data[].attributes.body
Pyhän Olavin kirkko on suosituimpia matkakohteita ja nähtävyyksiä Sysmässä satojen vuosien taakse yltävän historiansa vuoksi. Sysmän keskiaikainen, goottilaistyylinen kirkko on rakennettu harmaakivestä ja poltetusta tiilestä.  Se on kokenut vajaan 600 vuotisen historiansa aikana monta muutosta ja korjausta uskonpuhdistuksen, kehityksen ja kunkin ajan tarpeen sanelemana.

# data[].attributes.body
Sysmä on Suomen Päijät-Hämeessä sijaitseva pieni 4 015 asukkaan (heinäkuu 2016) kunta. Sysmän pinta-ala on 936,18 neliökilometriä, josta 269.29 neliökilometriä muodostuu vesistöistä.
Vuoteen 1997 Sysmä kuului Mikkelin lääniin ja vuoteen 2009 saakka se kuului Etelä-Suomen lääniin.
Sysmä sijaitsee Päijänteen itärannalla.
Sysmä on aikoinaan ollut sankkaa aarnio-metsää. Ensimmäinen asuinpaikkalöytö on ajoitettu 500-luvulle. Asutus laajeni huomattavasti 1000-luvun kummankin puolen.

Sysmällä on kaksi ystävyyskaupunkia ulkomailla: Birstonas Liettuassa, ja Kanepi Virossa.

Liikkuminen Sysmästä muihin Suomen  kuntiin ja kaupunkeihin on suhteellisen helppoa, sillä kunnalta menee busseja säännöllisesti niinkin kauas kuin Ouluun ja Vaasaan. Myös pääkaupunkiseudulle, Tampereelle ja Lahteen kulkee busseja säännöllisesti, joten Sysmä on matkailijan kannaltakin helposti saavutettavissa.

# data[].attributes.body
Itä-Häme on tunnettua kartanoseutua. Hartolassa on ollut parhaimmillaan kahdeksan kartanoa. Kartanoiden kohtalot ovat menneinä vuosisatoina nivoutuneet läheisesti yhteen kun useat kartanot olivat pitkiäkin aikoja samojen sukujen hallussa.

# data[].attributes.body
Unetun hevostilalla sijaitsee noin 10 km Hartolan keskustasta etelään 4-tien tuntumassa voit käydä ratsastamassa, oppia hevosmiestaitoja ja ratsastusta yksityistunnilla tai osallistua ratsastuskursseille tai vaellusratsastukseen.

# data[].attributes.body
Kulttuuritapahtuma Hartolassa.

# data[].attributes.body
Ekonkosken luontopolku polveilee Tainionvirran rantamaisemissa Hartolan kirkonkylän läheisyydessä ja Vuorenkylässä sijaitsee noin neljän kilometrin mittainen Purnuvuoren kiertävä luontopolku.

# data[].attributes.body
Hartolan evankelis-luterilainen graniittikirkko, vuodelta 1913, on Josef Stenbäckin suunnittelema. Sen vihki käyttöön 16.12.1913. Savonlinnan piispa O.I. Colliander. Kirkko edustaa 1900-luvun alulla suosittua kansallisromanttista tyylisuuntaa, joka on ammentanut vaikutteita uusgotiikasta ja jugendista.

# data[].attributes.body
Aurinkoranta on uusi ja tasokas vapaa-ajan asunto Hartolassa, puhtaan Jääsjärven rannalla.

# data[].attributes.body
Heinolan kaupunginmuseo tarjoaa vierailleen paikkakunnan historiaa 1700-luvun lopulta 1930-luvulle, porvariskodin interiöörejä 1800-luvulta, mitali- ja rahakokoelmat, Anja Juurikkalan Arabialle suunnittelemia esineitä, vanhaa suomalaista lasia, museon hopeakokoelmia sekä eri aiheisia vaihtuvia näyttelyjä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Heinolan kaupunginmuseo on toiminut rakennuksessa vuodesta 1984 lähtien. Sen alkuperäistä asua on pyritty palauttamaan mahdollisuuksien mukaan mm. ottamalla esiin leveät lattialaudat, rakentamalla seiniä alkuperäisille paikoilleen sekä sulkemalla myöhemmin tehtyjä ikkuna- ja oviaukkoja. Vaihtuvien näyttelyjen salin kattomaalaus on maalattu alkuperäisen mallin mukaan.

# data[].attributes.body
Ravintola Heili tarjoaa herkullista skandinaavista ruokaa italialaisella twistillä.

# data[].attributes.body
Heinolan lintutarha tarjoaa koulu- ja päiväkotiryhmille mielenkiintoisen mahdollisuuden tutustua kotimaisten lintujen elämään.

# data[].attributes.body
Orimattilan pullomuseossa on esillä yli 1500 kohdetta 1600-1900-luvuilta. Näytteillä on myös ainutlaatuisia uniikkiesineitä.

# data[].attributes.body
Töyrylän kartanohotelli on ylellinen majoitus-, juhla- ja kokouspaikka Artjärvellä; noin tunnin ajomatkan päässä Helsingistä ja 30 minuuttia Lahdesta Itä-Uudenmaan ja Päijät-Hämeen rajalla.
Artjärvi on vuodesta 2011 ollut osa Orimattilaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vuosisatojen ajan Töyrylän kartano on ollut aina yksityisomistuksessa; se on tarjonnut sukupolvelta toiselle elinkeinon ja sen nykyinen päärakennus viime vuosisadan alusta on antanut ylelliset puitteet niin kodille kuin seuraelämälle.

# data[].attributes.body
Orimattilan komea ja iso kirkko on kaupungin elämän keskellä, hautausmaa ympäröi sitä kauniina puistona. Nykyinen graniittinen ristikirkko on seurakunnan neljäs kirkko. Kirkko on valmistunut vuonna 1866.

# data[].attributes.body
Pitsitupa on Heinämaan Pitsinkutojat ry:n ylläpitämä nyplättyjen tuotteiden ja nypläysmallien sekä muidennypläykseen liittyvien tuotteiden myymälä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Otamme vastaan retkiryhmiä, järjestämme näyttelyitä, annamme työnäytöksiä ja halutessaan voi tulla kokeilemaan nypläystä. Järjestämme myös lapsille ja aikuisille nypläyskursseja sekä muuta opastusta.

# data[].attributes.body
Linkki Orimattilan Teatterinystävät. ry:n kotisivuille.

# data[].attributes.attachment_link.description
Orimattilan teatteri tuo 2018 kesänäyttämölleen Jätinpesään Zorron seurueineen. Legendaarisen naamiosankarin tarinan on dramatisoinut Lapinlahden linnuistakin tutuksi tullut Ari Wahlsten ja ohjaajana toimii jo viime vuonna Jätinpesässä ohjannut teatterin moniosaaja Suvi Vanhalakka.

# data[].attributes.body
Ravintola Roux on tunnelmallinen, hyvästä ruuasta ja laadukkaasta viinivalikoimastaan tunnettu ruokaravintola Lahden keskustassa.

# data[].attributes.body
Täyden palvelun hotelli suoraan Lahden kulkuyhteyksien äärellä, matkakeskuksen vieressä ja kävelymatkan päässä keskustan monipuolisista palveluista.

# data[].attributes.body
Hartola on Suomen Päijät-Hämeessä sijaitseva kunta. Hartolan naapurikuntia ovat Sysmä, Heinola, Joutsa, Luhanka ja Pertunmaa.
Asukkaita Hartolassa on 2 976 (tammikuu 2016).
Hartola tunnetaan leikillisesti Suomen ainoana "kuningaskuntana", koska kuningas Kustaa III nimesi kunnan itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi vuonna 1784 ja nimesi kunnan kruununprinssin mukaan Kustaa Adolfin pitäjäksi
Hartola otti "kuningaskunta" -nimityksen käyttöön vuonna 1987 valtuustopäätöksellä Kustaa Adolfin muistoksi.
Hartolan alkuperä on Koskipää-nimisessä Sysmän kappelissa, joka oli olemassa viimeistään vuonna 1540. Kappelin nimeksi tuli Hartola vuonna 1739. Hartolasta tuli itsenäinen seurakunta 1784. Joutsa ja Leivonmäki ovat eronneet Hartolasta.

Saavutettavuus ja yhteydet Hartolasta muihin kuntiin ja isompiin kaupunkeihin ovat hyvät sillä esimerkiksi Lahti on 80km ajomatkan päässä. Helsinkiin on Hartolasta matkaa 185km.

Matkailullista vetovoimaa Hartolalle luovat sen kaunis kirkko ja luontopolut sekä kuppikivet.
Hartolassa voi majoittua hotelliin tai motelliin, mökkeihin tai vaikkapa leirintäalueelle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tervetuloa taidemuseoon!

Taidemuseossa on pysyvästi esillä Ministeri P. J. Hynnisen Taidesäätiön kirjasto (n. 4000 nidettä) sekä kokoelmat Spranger ja Henry Lönnfors, jotka esittelevät eurooppalaista posliinia 1700-1900-luvuilta. Taidemuseo tarjoaa vaihtuvia näyttelyjä ympäri vuoden.

Heinolan taidemuseo sijaitsee 1830 valmistuneessa kauppias Alexander Toropoffin (1790-1852) empiretalossa. Sen rakennusmestarina toimi puuseppä Jacob Nygrén (1768 - 1836). Hänelle ominaisia piirteitä ovat ruusu- ja laakerinlehtikoristeet, joita on sekä ikkunoiden että sisäovien koristeena.

Talo on toiminut kotina, hotellina, kouluna ja teollisuustilana. Se korjattiin 1985-86, minkä jälkeen siitä tuli käsityöläistalo. Korjauksessa palautettiin sisätila mahdollisimman lähelle alkuperäistä. Salin ja päätyhuoneen kattojen alkuperäiset kattomaalaukset puhdistettiin ja täydennettiin. Vuodesta 1991 alkaen rakennuksessa on toiminut Heinolan taidemuseo.
NÄYTTELYT 2019
23.9.-12.10. suljettu, vaihdamme näyttelyä

13.10.-24.11. Aura. Espoon taiteilijakilta ry esittäytyy

Espoon Taiteilijakilta ry. on perustettu 2009 ja esittelee syksyn aikana jäsenten uusimpia teoksia Heinolan taidemuseon näyttelyssä. Nyt kymmenvuotias Espoon Taiteilijakilta on taiteilijayhdistys, mutta sitä voi luonnehtia myös taiteilijaryhmäksi.

Heinolan taidemuseon näyttelyn teema on narratiivinen ja monimerkityksellinen. "Aura" suuntaa ajatukset tulevaisuuteen, toivoon ja uusiin ajatuksiin, joilla voidaan tehdä muutoksia sekä saada aikaan uutta kasvua. Symbolisena sisältönä aura on eräänlainen työkalu, joka viittaa siihen mihin taide voi vaikuttaa tai mitä se voi koskettaa.

"Aura" näyttelyyn osallistuvat taiteilijat

Sirkku Ala-Harja, Vesa Arjatsalo, Marja Blomster, Tapio Haapala, Pekka Hannula, Esa Hyvärinen, Sanna Juujärvi-Bremer, Tiina Kivinen, Krista Kortelainen, Marja Mali, Carita Maury, Mauno Mecklin, Anne Meskanen-Barman, Anne Ovaska, Veera Pitkänen, Matti Rantanen, Anja Rahola, Maija Santala, Saila Saranpää, Pertti Summa, Elina Tammiranta-Summa, Barbara Tieaho, Sofia Wilkman, Noora Ylipieti.

7.12.-5.1. Heinolan taide 2019. Heinolan kuvataiteilijat ry:n vuosinäyttely

6.-28.1. vaihdamme näyttelyä

29.1.-1.3.2020 Taivaanhalkoja. Merja Laineen teoksia

19.3.-26.4.2020 Leena Illukka, Silja Puranen ja Virpi Vesanen

7.6.-30.8.2020 Heli Hiltunen
TULEVAT TAPAHTUMAT
Ilmoitetaan myöhemmin
Aukioloajat

ti, to-su klo 11-16, ke 11-18 HUOM! Keskiviikkona 13.11. suljemme poikkeuksellisesti jo klo 16.00

ma suljettu

Liput ja opastukset

Aikuiset à 5 €.

Opiskelijat ja ryhmät à 4 € (min. 15 hlöä)

alle 18-v. ilmaiseksi

Opastukset tilauksesta virka-aikaan 50€, iltaisin ja viikonloppuisin 75€. Tilaus tehdään ottamalla yhteyttä museoon.

Maksuvälineet: käteinen, kortit, kulttuurisetelit ja Museokortti (lisää tietoa kuvaa klikkaamalla).

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa taidemuseoon! Taidemuseossa on pysyvästi esillä Ministeri P. J. Hynnisen Taidesäätiön kirjasto (n. 4000 nidettä) sekä kokoelmat Spranger ja Henry Lönnfors, jotka esittelevät eurooppalaista posliinia 1700-1900-luvuilta. Taidemuseo tarjoaa vaihtuvia näyttelyjä ympäri vuoden. Heinolan taidemuseo sijaitsee 1830 valmistuneessa kauppias Alexander Toropoffin (1790-1852) empiretalossa. Sen rakennusmestarina toimi puuseppä Jacob Nygrén (1768 - 1836).

# data[].attributes.body
Cronin's Café & Guesthouse on irlantilais-suomalaisen Croninin perheen isännöimä hotelli-ravintola Heinolan järvimaisemissa.

# data[].attributes.body
Heinola on kaupunki Päijät-Hämeessä. Se sijaitsee noin 35 kilometriä Lahdesta koilliseen.
Asukkaita Heinolassa on 19 575 (Joulukuu 2015)

Heinolan historia alkoi noin 6000 vuotta sitten, kun Päijänteen vedet puhkaisivat sen harjut. Silloin seudulla liikkui kalastajia ja metsästäjiä, mutta kului tuhansia vuosia, ennen kuin alueelle syntyi vakituista asutusta.
Pieniä kyliä alkoi muodostua muun muassa Vierumäelle, Jyränköön ja Lusiin.
Pitäjän kirkko rakennettiin vuonna 1755.
Heinolassa on ollut maaherran residenssi Kuningas Kustaa III:n aikana 1700-luvun loppupuoliskolla.

Heinola tunnetaan erityisesti Vierumäen urheiluopistosta, luontonähtävyyksistään,
kauniista järvimaisemastaan sekä vanhasta kirkostaan. Yleisesti Heinola tunnetaan "Joulupuukaupunkina" ja "terveysliikuntakaupunkina".

# data[].attributes.body
Nastola on Suomen entinen kunta, joka nykyisin on osa Lahden kaupunkia 2016 vuoden tammikuussa tehdyn kuntaliitoksen myötä.
Kesäkuussa 2015 Nastolassa oli 14 905 asukasta.

# data[].attributes.body
Trio sijaitsee Lahden keskustassa. Kauppakeskuksessa on paljon erilaisia liikkeitä ja se on yksi Suomen suurimmista kauppakeskuksista.

# data[].attributes.body
Jostain syystä ei lataa linkin kuvaa tähän, mutta alla linkki kotieläinpuiston nettisivuille.

# data[].attributes.body
Orimattila on kaupunki Suomessa, se sijaitsee Päijät-Hämeen maaakunnassa ja sen naapurikuntia -ja kaupunkeja ovat Lahti, Hollola, Kärkölä, Mäntsälä ja Nastola. Orimattila on perustettu vuonna 1865, mutta kaupungiksi se tunnustettiin vasta vuonna 1992.
Orimattila teki kuntaliitoksen Artjärven kanssa vuonna 2011.
Orimattilassa on 16 299 asukasta (tammikuu 2016).

Orimattilan historia alkaa vuodesta 1636, jolloin se itsenäistyi Hollolan seurakunnasta. Orimattilasta tuli kunta vuonna 1865, ja se otti käyttöön kaupunki-nimityksen vuonna 1992. Kivikautisesta, Myllykosken asutusta nuoremmasta asutuksesta, on saatu todisteita myös Mallusjoen esinelöydöistä: saviruukun palasista, kivikirveistä ja –taltoista.
Nälkävuosien jälkeen 1870-luvulla ryhtyivät maatalousseurat ja lääninhallitus tehokkaalla toiminnalla opastamaan maanviljelijöitä voimaperäiseen maanviljelyyn. 1800-luvun päättyessä maatalous, Orimattilan pääelinkeino, oli elinvoimaista ja kehityskykyistä. Maanviljelijöillä oli käytössään uusia maataloustyökaluja, viljelysmenetelmiä ja –kasveja.

Orimattila tunnetaan sen lähellä keskustaa sijaitsevasta kotieläinpuistosta, jossa on mahdollisuus nähdä kaikenlaisia hellyyttäviä kotieläimiä. Orimattila tunnetaan myöskin yhtenä Suomen vanhimmista asutetuista alueista.

# data[].attributes.body
Yksi tärkeimmistä Lahden tapahtumapaikoista on matkustajasatama. Esimerkkejä tapahtumista ovat: Kalamarkkinat, Historic Rally sekä Tanssiva Lahti -tanssifestivaalit.

# data[].attributes.body
Urheilukaupunkina tunnetun Lahden urheilukeskus on niittänyt mainetta kansainvälisellä tasolla.
(jostain syystä ei lataa kuvaa linkkiin)

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälisesti tunnettu Urheilukeskus on Salpausselän kisojen sydän. Urheilukeskuksessa sijaitsevat hyppyrimäet, hiihtostadion, Ravintola Voitto, Hiihtomuseo, keskusurheilukenttä, maauimala sekä ampumahiihtoalue. Talvisin maastossa on valaistuja hiihtolatuja, kesäisin maastopyöräily- ja ulkoilureittejä. Suurmäen näköalatasanne on auki yleisölle kesäkuukausina, muina aikoina tilauksesta.

# data[].attributes.body
Laaja ympäristötaiteen galleria Lahdessa Vesijärven etelärannalla.

# data[].attributes.body
Päijät-Häme on Suomen maakunta Etelä-Suomessa. Sen naapuri maakuntia ovat: Uusimaa, Kanta-Häme, Pirkanmaa, Keski-Suomi, Etelä-Savo ja Kymenlaakso.
Päijät-Hämeeseen maakuntaan kuuluvia kuntia ovat: Lahti, Nastola, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Orimattila, Pukkila, Asikkala, Heinola, Padasjoki, Sysmä  Hartola ja Hartola.

Maakunnan maakuntakeskus on Suomen urheilukaupunkina tunnettu Lahti. Lahti ja Nastola yhdistyivät vuoden 2016 alussa.

Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää sekä Vesijärvi.

# data[].attributes.body
Urheilukaupunkina tunnettu ja arvostettu Lahti on lähes
120 000:n asukkaan kaupunki. Lahti lukeutuu Suomen suurimpiin kaupunkeihin. Kansainvälisesti Lahti tunnetaan ympäristö- ja muotoiluosaamisestaan sekä korkeatasoisista kulttuuripalveluistaan.
Lahti sai kaupunkioikeudet vuonna 1905, ja vuoden 2016 alusta Lahti ja Nastola liittyivät uudeksi Lahden kaupungiksi.
Lahdessa on 118 848 asukasta ( tammikuu 2016)

Lahteen kulkee sekä junia että busseja useita kertoja päivässä eri puolilta Suomea, joten kaupunki on matkailijan näkökulmasta hyvin helposti saavutettavissa.

Lahden naapurikuntia ovat: Orimattila etelässä, Nastola idässä sekä Hollola lännessä.

Renkomäen Ristolassa tehtyjen kaivauksien perusteella Lahden seudulla oli asutusta jo noin 9000 vuotta sitten, mikä tekee Lahdesta yhden vanhimmista asutetuista alueista Suomessa.
Lahti on joskus ollut yksi Heinolan kaupungin kylistä.

Lahden urheilukeskus tarjoaa niin paikalliselle kuin matkailijallekin monipuoliset mahdollisuudet liikuntaharrastuksiin. Urheilukeskus on kansainvälisesti tunnettu, ja mestaruuksia on jaettu jo vuodesta 1926. Lahdessa järjestetään vuosittain tunnetut Salpausselän kisat.
Lahdesta on lähtöisin useita suomalaisia ammattiurheilijoita. Näistä esimerkkeinä mm. jalkapalloilija Jari Litmanen ja sekä jääkiekkoilija Kari Eloranta ja mäkihyppääjä Toni Nieminen.

Lahti tunnetaan myös Suomen "rap-kaupunkina". Monet Suomen tunnetuimmista rap-muusikoista, kuten Cheek eli Jare Tiihonen, Nikke Ankara (Niile Hiirola), Aste (Jani Sutelainen) sekä Brädi (Kari Härkönen) ovat lahtelaisia.