# data[].attributes.body
Kütid püüdsid igasugu kommetega jahiretkedele kaasa aidata. Arvatavasti nad tantsisid mängisid trumme ja laulsid nõiasõnu , mis pidi jahiretke õnne kindlustama. Veel kasutati  ka vilepille trummide kõrvale vilistamiseks. Selliseid tegevusi millega üritati paremat käekäiku tagada nimetatakse rituaalideks. Neid viisid läbi targad ehk nõiad. Paljud rahvad uskusid, et kõigil olenditel ja loodusesemetel on hing ja arvati, et hinged saavad tuua kas head või halba. Mõnel pool usuti isegi, et sugukond pärineb mõnest loomast ja seetõttu tuleb seda looma eriliselt austada.

# data[].attributes.body
Peamised jahiloomad olid mammutid, põhjapõdrad ja metshobused. Veel käidi ka kalal.

# data[].attributes.body
Kuna maal oli jääaeg elati koobastes või valmistati puidust ja loomanahkadest onne, kanti loomanahki ja soojendati end tule ääres.

# data[].attributes.body
Jahimehed valmistasid kivist oda- ja nooleotsi ning kirveid, loomaluudest nõelu , harpuune kalapüügiks ja oskasid valmistada ka vibu.

# data[].attributes.body
Meeste ja naiste tööd olid erinevad. Mehed käisid jahil ja valmistasid tööriistu. Naised hoolitsesid laste eest, korjasid söödavaid taimi ja valmistasid toitu

# data[].attributes.body
Muistsed inimesed elasid gruppides, mille kõik liikmed olid suguluses. Selliseid gruppe kutsutakse sugukondadeks. sugukondade elu juhtisid vanemad, targemad ja auväärsemad liikmed. Sugukondades jagati jahisaaki kõigi liikmete vahel.

# data[].attributes.body
Esimesed kunstiteosed mis inimesed tegid olid koopamaalingud. Peamist põhjust pole teada miks neid tehti, kuid arvatakse, et kujutati loomi, keda austati. Lisaks koopamaalingutele on leitud ka inimeste ja loomade kujukesi.

# data[].attributes.body
Inimeste esimesed koduloomad olid koerad, kellega nad jahil käisid. Kuidas koerad kodustati pole täpselt teada, kuid arvatakse, et nad liikusid pidevalt ringi konte otsimas ja siis sattusid inimeste juurde.