# data[].attributes.body
La màquina de vapor era el cor de la fàbrica, ja que accionava tota la maquinària tèxtil de la nau industrial, per això era coneguda popularment com "la burra". Les fàbriques de teixits que funcionaven amb la màquina de vapor rebien el nom de vapors.
Aquests vapors, situats dins del nucli urbà, van ser una institució en la societat sorgida de la industrialització.

A la caldera es bull determinada quantitat d'aigua contínuament.
Després d'escalfar-se per un foc alimentat per diversos combustibles com fusta, carbó o petroli, aquesta bull.
Quan bull a la caldera, el vapor que es genera es concentra generant una alta pressió i en aquest estat el dirigeix ​​a una càmera tancada coneguda com a cambra de vapor.
Resumidament, transformava l'energia tèrmica en energia mecànica.

El seu servei, era fer accionar tota la maquinària industrial de la fàbrica.

# data[].attributes.body
Dins de la caldera, la combustió del carbó escalfa l'aigua fins que es converteix en vapor que, a través d'un conducte, el vapor produït penetra en el cilindre de la màquina de vapor.
L'entrada i la sortida del vapor es regulen mitjançant unes vàlvules.
Al cilindre, el vapor acciona i empeny un pistó, amb la qual cosa crea moviment al voltant i el fa girar. Amb el gir, el voltant acciona la gran corretja que està connectada amb la nau de producció. A l'interior de la nau, la gran corretja transmet, mitjançant rodes, corretges i embarrats, el moviment a les màquines, que obtenen així la força mecànica perquè puguin funcionar.

Aquesta màquina de vapor es va construir l'any 1897 a La Maquinista Terrestre i Marítima, i pertany al sistema Corliss.

# data[].attributes.body
1. Preparació de la llana

Màquines que s’utilitzaven:

El batuar
El batuar forma part del procés de preparació previ del filat. S’encarrega de separar i d’esponjar els flocs de llana provinents del sorteig. A més elimina les restes vegetals i les pedretes que puguin portar els flocs.

# data[].attributes.body
L’ obridora
aorma part del procés de la preparació prèvia de la llana per a la filatura. S’encarrega d’obrir i d’esponjar els flocs de llana que ja han passat pel procés de rentat.

# data[].attributes.body
La carda obridora
Inicia el procés de la filatura a partir de fibres curtes o assortiment. Rep la llana rentada i confecciona un vel o napa en el qual les fibres de llana queden estirades i entrellaçades entre elles formant un llençol.
També s’eliminen les impureses que hagin quedat enredades.

Després, la llana s’introdueix a través de la cinta transportadora que l’ arrossega cap els cilindres de la carda. Els cilindres estan recoberts de pues que arrosseguen i estiren les fibres de llana.

Finalment, hi ha el cilindre llevador que treu el vel del tambor amb unes pues llargues i fines. Una pinta trotollant separa el vel del llevador i el treu cap a l’exterior, al cilindre napador on es va enrotllant per passar a la fase següent.

# data[].attributes.body
Carda Metxera
La carda metxera té per objectiu transformar la napa en metxes per passar al procés final de filatura. Les metxera divideix la napa en diferents cintes que enrotlla en dos conjunts de bobines.

# data[].attributes.body
La pentinadora
Forma part de la filatura d’estam o de llana pentinada i té per objectiu aconseguir una metxes amb fibres llargues, eliminant les fibres de mida curta. La metxa així obtinguda permet l’obtenció de fils de major qualitat i finura destinats a teixits de més qualitat.

# data[].attributes.body
La contínua de filar
Rep les bobines de les metxeres i amb la combinació de dos moviments, un d’estiratge i un de torsió, aconsegueix aprimar la metxa i convertir-la en un fil prim i resistent.

La contínua va suposar una millora important respecte la selfactina ja que permetia filr més fils alhora en un espai molt més petit i si calia fer alguna operació en un fil, només s’atura aquell i no la resta.

# data[].attributes.body
3. EL TISSATGE
L'ordior
Parteix de rodets de fil, tants com calgui per a l’amplada que hagi de tenir la peça teixida, i ha de situar tots els fils en paral•lel i enrotllar-los curosament en la bota. En una segona etapa, l’ordit s’ha de passar de la bota al plegador o cilindre que alimenta el teler.

Quan a la peça teixida s’han d’obtenir efectes de color, els fils de l’ordit s’ordenen en faixes de colors.

# data[].attributes.body
La màquina d'omplir bitlletes
La llançadora és la peça que en el teler s’encarrega de transportar el fil que travessa transversalment els fils de l’ordit, que es diu trama. A l’interior de la llançadora est la bitlla o carret de fil.

El fil procedent de la filatura arriba enrotllat en fusades que no són aptes per la llançadora. Aquesta necessita un carret de fil o bitlla amb un diàmetre inferior.

# data[].attributes.body
4. ACABATS
Perxa de cardots
La perxa de cardots rep aquest nom perquè porta un tambor recobert de rengleres de cardots. Aquesta màquina aplica un tractament d’acabat per modificar l’aspecte i el tacte del teixit de llana.

# data[].attributes.body
El batan de cilindres aplica un tractament d’acabat per modificar l’aspecte i el tacte del teixit de llana.

# data[].attributes.body
La taula de repassar
És on es fa una revisió final de la tela per detectar i arreglar els desperfectes amb els quals pot haver quedat, com taques, nusos, forats, etc. Aquesta inspecció final requeria molta agudesa visual, molta concentració i habilitat manual la qual era realitzada per dones.

# data[].attributes.body
Ajuntament de Terrassa: Està molt ben conservat i està situat al centre de Terrassa. Serveix de ayuntament.

(Raval de Montserrat 14, 08221 Terrassa)

# data[].attributes.body
Sala Muncunill: Està molt ben conservat i està situat al centre de Terrassa.

(Plaza Didó, 3. 08221 Terrassa)

# data[].attributes.body
La xemeneia del Vapor Aymerich. Amat i Jover té 41 metres d’alçada i està construïda amb el mateix maó que la resta de la fàbrica. La xemeneia és el conducte de sortida del segon residu de la caldera: el fum. El fum calent, en pujar, crea un corrent d’aire que arrossega el fum de l’interior de la fornal de la caldera cap a l’exterior.

# data[].attributes.body
A les carboneres s'emmagatzemava el carbó, combustible per fer funcionar la màquina de vapor, que produïa l'energia per que les màquines de la fàbrica tèxtil funcionéssin. Estaven situades a la part superior de la fàbrica.

Aquest carbó provenia, principalment, de Gal·les i d'Asturies.

El transport es feia en vaixells de vapor fins al port de Barcelona i, des d'allà, en tren fins a Terrassa, i en carro fins a la fàbrica.

Treballaven els carboners, en dolentes condicions, ja que el fum que desprèn el carbó quan s’escalfa és tòxic i els carboners que estaven dia a dia en contacte amb aquell fum, al cap del temps, poden agafar malalties respiratòries.

# data[].attributes.body
La Selfactina
És una màquina de filar que primer estira i torça la metxa i després enrotlla el fil al dus. Consta de dues parts: una de fitxa, que s’anomena bastidor, que s’encarrega de l’estiratge, i una altra de mòbil anomenada carro, on s’efectua la torçada i l’enrotllament del fil.

# data[].attributes.body
MASIA FREIXA: Està molt ben conservada, està situada al parc Sant Jordi.

(Parc de Sant Jordi - Pl. Freixa i Argemí, 11)

# data[].attributes.body
La principal diferència, era que les dones i els nens (treball infantil) estaven menys valorats laboralment que els homes, es a dir, que cobraven menys que els homes realitzant el mateix treball o més.

A la fàbrica hi treballaven homes, dones i nens a les diferents seccions, l’any 1915 van arribar a 400 persones.

Marc: El meu avi era ingenier de màquines de les fàbriques tèxtils, pero vivía bé, perquè no treballava directament a la fàbrica.

# data[].attributes.body
Hem descobert sobre tot com funcionava la maquinària generalment. I saber qui ha construit alguns edificis importants de Terrassa.
El que menys en ha agradat, ha sigut haver de pagar 7€ per realitzar el treball però per lo demés està molt bé.

# data[].attributes.body
https://ca.wikipedia.org/wiki/Llista_de_xemeneies_de_Terrassa
http://mnactec.cat/ca/
https://padlet.com/create?back=1
https://www.softcatala.org/corrector/