# data[].attributes.headline
 גיל דוידוביץ ונורית שיזף

# data[].attributes.subject
 גיל דוידוביץ ונורית שיזף

# data[].attributes.body
בחרתי לשתף בעבודת חקר שנערכה על ידי תלמידי השנה, לא קיבלנו את הערכה לביולוגיה מולקולרית אך רצינו לחקור תהליך בהנדסה גנטית שזה נושא ההרחבה שלהם. הזמנו ערכת טרנספורמציה בחיידקים ולמדנו את התהליך על מנת להפוך את התופעה לשאלת חקר. התלמידים חקרו אילו גורמים משפיעים על תהליך הטרנסורמציה בספרות "כיצד התהליך יעייל יותר" בעקבות כך הם בודדו גורמים שנחשדו כמשפיעים: סוג החיידק (עם דופן ללא דופן עבה) אורך השוק חום קור, ריכוז תמיסת הטרנספורמציה וכד' התלמידים גם חקרו את שיטות המדידה על מנת לדעת עד כמה הטרנספורמציה הצליחה- ספירת מושבות בדרכים שונות. לבסוף התברר שלניסוי קיבלנו כמאמר התלמידים חיידקים אימפוטנטים במקום קומפטנטים שלא מקבלים פלסמידים. למרות חוסר התוצאות נהנו מאוד מהתהליך ולמדנו המון על הטרנספורמציה והגורמים המשפיעים, שיטות המדידה של חיידקים וחיידקים שקיבלו מחדר ועל תהליך החקר בכלל.

# data[].attributes.headline
רבקה כהן, מיכל קפלן והדיה שור שוסטר

# data[].attributes.subject
רבקה כהן, מיכל קפלן והדיה שור שוסטר

# data[].attributes.body
פרוטוקול שנבחר לבדיקת השפעת אלכוהול על פעילות קטאלאז בכבד ובמוח.
בעבודה נבדקה השפעת משך זמן ההשריה באלכוהול על קצב פעילות האנזים קטאלאז.
נבדקו 3 פרוטוקולים/3 שיטות מדידה שונות לבדיקת הפעילות:
1. גובה עמודת הקצף שנוצר
2. משך הזמן בשניות שלקח לבלון (שהונח על פיית הבקבוק בו בוצע התהליך) להגיע לנפח מוגדר קבוע.
3. מס' טיפות אינדיקטור KMnO4 שהוספו עד לקבלת צבע חום.

השיטה שנבחרה בסוף הייתה עם האינדיקטור KMnO4.
שיטה זו מתבססת על כך שKMnO4 מגיב עם מי חמצן, ומשנה את צבעו לחום.
ככל שיש יותר מי חמצן, יש יותר מצע, וצריך יותר KMnO4 על מנת לקבל את הצבע החום.

קטאלז מפרק מי חמצן למים ולחמצן ולכן ככל שיש יותר קטאלז ייווצרו יותר התוצרים מים וחמצן וישאר פחות סובסטרט- מי חמצן. כלומר ככל שיש יותר פעילות קטאלז, יש פחות מי חמצן, וצריך פחות KMnO4 , עד לקבלת את הצבע החום.
מבין ה3 שיטה זו הייתה הנוחה ביותר לכימות מדוייק. יש צורך להקפיד על הגעה לצבע חום אחיד וקבוע בין הטיפולים/בדיקות .

# data[].attributes.body
השפעת מיצוי אננס על פירוק ג'ילתין.
בחרתי בניסוי זה כדי להאיר את תשומת לבכם בעת הכנת עוגת גגילתין
בניסוי 1 לקחנו ריכוזים שונים של אננס ובדקנו מידת השפעתם על פירוק ג'ילתין
בניסוי 2 בדקנו השפעת רמת החומציות על פעילות אינזימי פרומלין שנמצא באננס על מידת פירוק הג'ילתין
בשני הניסויים מצאנו שאנזימי פרומלין בתוך האננס מפרקים את הגלתין  והחשוב  ביותר שאנזים הפרומלין עובד בשני טווחי PH שדבר שהקשה עלינו בהסקת מסקנות, כלומר אנו מציעות לבציע ניסוי מס 1 בריכוזי אננס שונים אבל כל פעם בטווח שונה (1.5 ו 3).
אבל אנו יכולים להמיץ על הכנת עוגה שמכילה ג'לתין אבל בלי אננס כדי למנוע התפרקות הג'ילתין ובסוף העוגה נהרסת.

# data[].attributes.headline
אתאר תאיה-הבשלת בננה 

# data[].attributes.subject
אתאר תאיה-הבשלת בננה 

# data[].attributes.body
השפעת אתילן על הבשלת בננה

אתלין מזרז הבשלת פירות, ואחד השינוי שמתרחשים בפרי זה כמות הסוכר, העמילן שפרי מתפרק לחד סוכר.   אחד הדרכים לבדיקת בשלות בננה היא בדיקת כמות הסוכר בפרי .

אחרי שבוע לקחנו חתיכה מבננה רסקנו אותה ובדקנו רמת הסוכר בכמה שיטות בדיקה שונות:  אחת בדיקת גלוקוז בעזרת מקלונים מקלוני בדיקה לגלוקוז, שתיים בדיקת עמילן בעזרת יוד(תמיסת יוד בנוכחות עמילן משנה את צבעה מחום-צהוב לצבע כחול-שחור) לפי בגרות תשע"ב, עוד דרך חדשה שהתמשנו בה השנה זה מכשיר רפרקטומר שמודד אחוז הסוכר. כתשנו פיסה קטנה מכל בננה והוספנו לעיסה 1 מיליליטר מים. לאחר מכן, לקחנו טיפה אחת מהעיסה בעזרת פיפטה, ומדננו את ריכוזי הגלוקוז במכשיר הנקרא רפרקטומטר.

# data[].attributes.body
השפעת סוגי זרעים שונים על תסיסה ותעשיית בירה
החלטתי לבחור בניסוי זה מכמה סיבות:
1. אצלנו כמוסלמים לא שותים אלכוהול כי אסור וזה דבר חדש בקרב תלמידים מהמגזר שלנו
2. היה מעניין לדעת איזה זרעים כן משפיעים בצורה גדולה ליצירת כוהל איתילי אומנם היינו מופתעים כי אורז השפיע בצורה הכי גולה, יותר משעורה שזה הכי נפוץ לתעשיית בירה
3. אין לנו מכשור למדידת כמות אלכוהול בתמיסה לכן בחרנו לבדוק רמת חומציות בכל טיפול ולפי נוסחה לוגרטמית הצלחנו לחשב כמות האלכוהול בכל תמיסה שהייתה PH=LOG(H3O+
הפרוטוקטל שהשתמשנו בו לקחנו מאחד המורים בקהילה שהיה מורחב לכן קיצרנו אותו בכמה נקודות עיקריות
1. הכנת כמות שווה של זרעים שונים( אורז, קמח, שעורה) גריסתם והוספת 200 מלל מי ברז
2. רתיחת התמיסות, סינון ולקיחת הנוזל
3. שמנו באינקובטור בטמפרטורות של 60 מעלות למשך 20 דקות אחר כך ב 80 מעלות למשך 30 דקות נוספות בכדי שיתאפשר פירוק עמילן ויצירת לתת
סינון והוספת 100 מלל מכל תמיסה בכוס כימי , הוספת 0.5 גרם שמרים איטום ושמנו באיקובטור למשך שבוע בכדי שתתאפשר תסיסה ויצירת כוהל אתילי
הסתמכנו על כמות הסוכר שנמצאת בכל סוג של זרעים ובכך קצב התסיסה משתנה וכמות הכוהל שנוצרה משתנה.
כמובן לקענו כמויות קטנות מאוד לכן כמות הכוהל שנוצרה הייתה ממש קטנה ושואפת לאפס. אבל הצלחנו לקבל תוצאות

# data[].attributes.headline
קרן אטינגר - פרוטוקול בסיסי לבישול בירה

# data[].attributes.subject
קרן אטינגר - פרוטוקול בסיסי לבישול בירה

# data[].attributes.body
מההתכתבות שלנו ב 11.12.18 הבטחתי שאעלה פרוטוקול בסיסי לבישול בירה.
1. לוקחים את הזרעים הנבחרים (שעורה או חיטה או אם שאלת החקר היא אחרת אפשר לבדוק על סוגי זרעים שונים אבל אז זה כבר לא בירה) שמים בשקית או מסננת שמתאימה לבישול ובכדי שיהיה אפשר להוציא את הזרעים לאחר הבישול.
שלב זה נועד למיצוי הסוכרים מהזרעים לקבלת הלתת.
את הזרעים מבשלים במים בכמות פי שניים מכמות הזרעים (תלוי בפרוטוקול הנבחר).
מעלים את הטמפ' בבישול  עד  67-75  מ"צ למשך חצי שעה (בטמפ' זו העמילאזה העיקרית פועלת).
2. המשך הבישול לצורך עיקור ב100 מ"צ.
3. קירור מהיר עם קרח (עדיך ממים מינרלים) לפחות מ30 מ"צ.
4. הוספת שמרי בירה.
5. אטימה במיכל המאפשר כניסת חמצן (דרך נשם) למניעת זיהום.
6. תסיסה במשך שבועיים.

זהו השלב הראשון בהכנת הבירה.
אחכ יש שלב נוסף של הוספת סוכרים ובקבוק ליצירת הפד"ח (גיזוז)....נראה לי שעל שלב זה אפשר לוותר.

בדיקת אלכוהול - ע"י מכשיר שנקרא אלכוהומטר. לוקחים מנוזל הבירה לאחר שלב הבישול ולפני התסיסה (אחרי שלב 4) ומודדים עם המכשיר שומרים את הערך שהתקבל.
מודדים שוב לאחר שלב התסיסה באותה דרך ומחסירים ערכים (אם אני לא טועה) ומתקבל אחוז האלכוהול בבירה. המכשיר מבוסס על ציפה בעקבות אחוז הסוכרים בנוזל.

אפשר באמצעות פרוטוקול זה להעלות המון שאלות מחקר שיכולות להשפיע..סוגי זרעים, תהליכים שונים שעברו הזרעים, טמפ' שונות, סוגי שמרים, וכו'.

אני אישית לא ביצעתי את החקר בנושא עם הפרוטוקול כי פחדתי שהתלמידים ירצו לשתות בסוף הניסוי ולא היה נראה לי מתאים ...אופס

בהצלחה!

# data[].attributes.headline
נורית לנדמן (ב)

# data[].attributes.subject
נורית לנדמן (ב)

# data[].attributes.body
התכתבות בוואטסאפ 22.10.18 החל בשאלת מארי אבאוד, לגבי:

סוג הסוכר האופטימלי לתסיסת שמרים.

(הטבלה לא הועתקה כראוי. מוצגת בקובץ המצורף!!!)

התמיהה הייתה כיצד יתכן, שדו-הסוכר "סוכרוז" גרם לתסיסה גדולה יותר מאשר הגלוקוז??

והשלכות ההתכתבות מערך החקר של תלמידותינו:

הוצע שכיון שמדובר בדו-סוכר, בעצם הוכנסה למבחנה כמות כפולה של גלוקוז, כיון שהסוכרוז,  התפרק לגלוקוז ולפרוקטוז. (הפרוקטוז, הוא איזומר של גלוקוז ויכול להפוך אליו).

הוצע לחשב ריכוז לפי משקל מולקולרי, ואז זה יהיה מדויק יותר.
(שכיון שכמות האנזים אינברטאז בשמרים כ"כ גדול, הרי שפירוק הדו-סוכר הוא מאוד מהיר!).

בעקבות השיח הזה, בניסוי שאותו ערכנו עם תלמידות בדיוק בנושא דומה. החלטנו לבדוק את הסוכרוז גם ע"פ חישוב המשקל המולקולרי שלו. לכן הכנסנו 4.7 גר' סוכרוז ולא רק  גר'9, כדי לאפשר "תחרות הוגנת", כך שהסוכרוז יוכנס בכמות כזאת, כאילו היה חד סוכר בלבד.

להפתעתנו, גם בריכוז הנמוך , קצב התסיסה היה גבוה משל הריכוז האחיד בניסוי של 9 גר'...

בניסוי של קב' ב' נבדקו ריכוזי סוכרוז שונים.

מעניין שגם שם קבלנו שריוכז הסוכרוז שסביב 5 גר' היה האופטימלי ואילו ה-10 גר'- הכמות שנמדדה בחלק א' בשאר הסוכרים (9 גר' בקירוב), היה נמוך בהרבה, כנראה עקב לחץ אוסמוטי גבוה, שהלך וגבר עם עליית ריכוז הסוכרוז, עד כדי כך שב30 גר', כבר לא התרחשה כלל תסיסה.
בקובץ מצורף הגרף שהתקבל בריכוזי הסוכרוז השונים והשפעתם על קצב נשימת תאי השמרים.

# data[].attributes.attachment_link.title
התכתבות לגבי סוג הסוכר האופטימלי לתסיסת שמרים וריכוזו והשלכותיו על הניסוי שלנו

# data[].attributes.body
הצעות לעבודה בהקשר של תסיסה בבירה, בעקבות התכתבות בוואטסאפ:

התכתבות מה-11.12.18 אימאן בקש עזרה בתכנון ניסוי הקשור לתעשיית הבירה.

מס'  סוגי זרעים:

1.        שיפון

2.       חיטה

3.       שעורה

4.       חיטה מלאה,

5.       שעועית  (כהשוואה למשהו שאינו דגן ועובר תהליך דומה...)

(מאג'ד הציע מכשיר מדידה שקיים למדידת ערכי אלכוהול, אך מתאים רק לערכים גבוהים , ולא מתאים לערכים נמוכים שנמדדים בבירה).

הציע למדוד פליטת פד"ח (ולא אלכוהול).

קרן אטינגר (שבעלה מבשל בירה כבר כמה שנים), הציעה לא להשרות אלא לבשל ב-60 מ"צ אחרי ההנבטה!.

טענה שאורז (שהוצע בהתחלה),  לא יינבט, ושחשוב שתהיה הנבטה , כי העמילן צריך להתפרק לגלוקוז לפני שמתחילה ההתססה.

סיום התהליך האנזימטי בהעלאת הטמפ' ל-80 מ"צ וגרימת דנטורציה לחלבונים האנזימטיים.

אסתי שידלצקי, הציעה פרוטוקול של ריכוזי סוכרוז עם תירוש, ובדקו את ריכוזי הסוכר שנותרו ע"י רפרקטומטר (יש פוסט נפרד שכתבה בנושא!)

לנעמי ריבשטיין ניסוי ההנבטה וההתססה כן עבד טוב!

מומלץ להיעזר במאמר: "נרים כוס של בירה: רגע מה בדיוק אנחנו שותים? ואיך מכינים בירה?"

הקישור למאמר:

https://chemcenter.weizmann.ac.il/_Uploads/dbsArticles/1387.pdf

# data[].attributes.headline
השפעת טמפרטורה על קצב גדילת פטריית קמבוצ'ה

# data[].attributes.subject
השפעת טמפרטורה על קצב גדילת פטריית קמבוצ'ה

# data[].attributes.body
מכיוון שמדובר בנושא שונה מן הנושאים הרגילים, הוא התבסס על מספר מאמרים בתחום.
טווח טמפ' הנבחור, לאחר קריאת מאמרים וביצוע ניסויים מקדימים, עמד על בין 20-26.
שאר התנאים נשמרו זהים: תרבית הקמבוצ'ה הייתה זהה (מאותו מקור) בשני הצוותים, צורת הכלי, משך הניסוי, כמות סוכר, רמת PH.

# data[].attributes.headline
צוות הכפר הירוק: הדס גרדי, הילית אורן, עליזה בשור, חגית ברגמן, עינה סמט-זהבי

# data[].attributes.subject
צוות הכפר הירוק: הדס גרדי, הילית אורן, עליזה בשור, חגית ברגמן, עינה סמט-זהבי

# data[].attributes.body
בדיקת קצב נשימה תאית/תסיסה באמצעות טיטרציה של NaOH.

קיימות מספר שיטות לבדיקת קצת נשימה תאית בשמרים. ניתן לבדוק קצב הופעת תוצרים או קצב העלמות מגיבים.
כאשר אנחנו רוצים לבדוק את הופעת המגיבים, נבדוק בדרך כלל את הפחמן הדו-חמצני. ולכך ישנן מספר שיטות. אחת השיטות שהרבו להשתמש בהן כללו או מדידת היקף בלון שמתנפח מהגז או מידת עליית בוכנת מזרק.
לשתי השיטות הנ"ל יש מספר לא מבוטל של חסרונות, ורגישות השיטה לא מאוד גדולה. לדוגמה, בשיטת הבלונים, היה קשה לפעמים לבדוק את היקף הבלון, כי נקודות המדידה היו עלולות להיות שונות. בנוסף, מאחר ופחמן דו-חמצני הוא גז כבד, זה עלול להשפיע על המדידה בין הבלון הראשון שנבדק לאחרון (הגז שוקע והיקף הבלון קטן). שיטת המזרקים גם היא בעייתית, כי יכולת הבוכנה לזוז תלויה מאוד במידת החיכוך ה

הפרוטוקול הזה הוא וריאציה על פרוטוקול מעבדה בו בדקנו עם תלמידים את קצב הנשימה התאית בדסקיות תפוחי אדמה באמצעות שינוי צבע האינדיקטור פנול אדום.
מאחר והשינוי בצבע האינדיקטור לפעמים לא מספיק ברור, וההבחנה בין גווני הצבע היתה קשה לעיתים, החלטנו להשתמש בפנול-פתלאין.

לכל מבחנה (פרט למבחנת הבקרה, אליה במקום 0.5 מ"ל תמיסת סוכר הוספנו נפח זהה של מים מזוקקים) הוסיפו התלמידים 4.5 מ"ל של מים מזוקקים 0.5 מ"ל של סוג הסוכר שנבדק / ריכוז הסוכר הנבדק (תלוי בניסוי שבוצע) ו- 0.5 מ"ל מתרחיף השמרים. התלמידים פקקו את כל המבחנות והכניסו אותן לרבע שעה לאמבט חם של 35 מעלות.

לאחר רבע שעה העבירו את המבחנות לאמבט עם קרח, על מנת לעצור (או להאט ממש) את המשך תהליכי הנשימה, וכך לשמור על אחדות בפרקי זמן המדידה.

לכל מבחנה הוספה טיפה אחת של האינדיקטור פנולפתלאין. נוסף למבחנות הניסוי, היתה מבחנה שהכילה בסיס, ואליה גם טופטפה טיפת פנול-פתלאין, על מנת שתהיה בקרה לצורך השוואת הצבעים.
לאחר מכן הוספה לכל מבחנה, בעזרת ביורטה, טיפותNaOHבריכוז 0.1M, ונבדק כמה מ"ל של NaOHצריך עד לקבלת תמיסה בצבע ורוד חיוור שלא נעלם במשך 15 שניות לפחות.

העקרון מאחורי הבדיקה: במהלך תהליכי הפקת האנרגיה בתאים נפלט הגז פחמן דו-חמצני. כאשר הפחמן הדו-חמצני מתמוסס במים, נוצרת חומצה פחמתית, המורידה את ה- pH של התמיסה.
האינדיקטור פנול פתלאין הינו חסר צבע בסביבה חומצית, וצבעו הופך לוורוד בסביבה בסיסית.
ככל שהשמרים יבצעו יותר נשימה תאית, כך התמיסה תהיה חומצית יותר, ויהיה צורך בנפח גדול יותר של NaOH על מנת לסתור את החומצה, ולהפוך אותה לבסיסית. כלומר, ככל שנפח הבסיס הנדרש עד להופעת הצבע הוורוד היה גדול יותר, הדבר מיד על קצב נשימה תאית גדול יותר.

# data[].attributes.headline
תמי בן דור ותמי בודה

# data[].attributes.subject
תמי בן דור ותמי בודה

# data[].attributes.body
השפעת ריכוז מיצוי אננס ודרגות PH על פעילות פרוטאזות  באננס?
פרוטוקול ניסוי מקדים: בחירת הפרי הקלימטרי המתאים לניסוי.
בניסוי זה שיטת המדידה פותחה על ידינו בעקבות מצגת שנתקלנו בה ברשת .. בנושא הבשלה של פירות קלימטריים.
המצגת הייתה באנגלית והייתה לנו בקב' דוברת אנגלית , שאף סיפרה שביצעו ניסוי דומה בארה"ב.
הרחבנו את הנושא  ונעזרנו בבגרות תשעח ( בעיות 4-6)שעסק בנושא פרוטאזות באננס אבל הציג שיטת מדידה אחרת.
המטרה הייתה לשלב בין שני הניסויים ולהגיע לשיטת מדידה חדשה ומעניינת.
בניסוי המקדים פירות קלימטרים שונים:
בננה, מנגו קיווי ,ואננס בשל ואננס קפוא כולן בדרגת בשלות גבוהה.
מכל פרי הכנו מיצוי על פי פרוטוקול בגרות תשעח שיחשב 100% מיצוי( שקילה, מעיכה והוספת מים)
יום קודם,  הכנו צלחות פטרי עם ג'לטין על פי הפרוטוקול מהמצגת מחו"ל, והוספנו להם כמה טיפות של צבע מאכל אדום.
את הצלחות שמנו במקרר על מנת שיעברו קרישה.( ג'לטין אינו ניקרש בטמפ' החדר- בדקנו גם את זה)
לאחר 24 שעות הוצאנו את  הצלחות מהמקרר, יצרנו חמש באריות ועוד בארית בקרה במרכז הצלחת.
את הבאריות הכנו עם קודח פקקים בקוטר 8.5 מ"מ.
כל צלחת הוכנה עבור פרי קלימטרי אחר.
בכל בארית שמנו חמש טיפות מתוך המיצוי  המסוים, כך שבכל צלחת יש חמש חזרות. בבארית האמצעית שמנו חמש טיפות של מים שאיתם הכנו את המיצוי.( ניתן גם להכין בקרה עם מיצוי מורתח במקביל)
הצלחות הוחזרו למקרר ל24 שעות.
לאחר 24 שעות מדדנו את קוטר ההילה  שנוצרה סביב הבאריות שנובעת מפירוק הפרוטאזות שעברו בדיפוזיה לג'ל ופרקו אותו לנוזל.
באופן זה ניתן לחשב כמותית בשיטה מאד יפה ואסטטית את פעילות הפרוטאזות.
( חיסרנו את קוטר ההילה הסופי מקוטר הבארית המקורית)
הג'לטין הצבוע מאפשר יפה לראות את גבולות ההילה.
ולמי שהיה סבלנות לקרוא עד הסוף... באננס הבשל  הייתה כמות הפרוטאזות הגבוהה ביותר, ולכן המשכנו איתו  לניסויים המרכזיים:
השפעת ריכוזי מיצוי שונים, ודרגות PH  שונות על פעילות פרוטאזות באננס.

# data[].attributes.attachment_link.title
שיטת מדידה פרוטאזות

# data[].attributes.headline
רננה דרומר -השפעת טמפרטורה וPH על קצב התרבות חיידקים פרוביוטיים.

# data[].attributes.subject
רננה דרומר -השפעת טמפרטורה וPH על קצב התרבות חיידקים פרוביוטיים.

# data[].attributes.body
בניסוי שה נתקלנו במספר בעיות בשימוש בספקטרופוטומטר ואף שאלתי וביקשתי רעיונות ועזרה בקבוצת הווטסאפ מכיוון שהיה נראה שלאורך זמן עכירות ירדה, כלומר התמיסה הפכה לצלולה יותר. דבר זה לא הגיוני מכיוון שגם חידקים מתים משפיעים על העכירות.
לצערי למות הנסיונות השונים להבין מדוע אל והתוצאות עדיין לא הלחנו להבין.. אטולי השימוש במכשיר לא היה נכון או  דבר מה בביצוע הניסוי עצמו...
את התמיסה הכנו באמצעות קפסולה אחת של חיידקים פרוביוטים (2 גרם), 120 מ"ל
נוטריאנט (=תרכובת כימית החיונית לחיים ולגדילה של יצורים חיים) ומהלנו באמצעות 300
מ"ל מים מזוקקים.
את התמיסה חילקנו ל-10 כוסות (40 מ"ל בכל כוס), כל 2 כוסות שמנו בטמפרטורה אחרת (
2 כוסות לכל טמפרטורה),לאחר 24 שעות ו-48 שעות בדקנו  3 פעמים כל אחת מ-10
הכוסות באמצעות הספקטרופוטומטר.

# data[].attributes.headline
עיסאם כבאבו - השפעת אתנול על קצב הלב בסרטן דפניה מאגנה- איך סופרים פעימות הלב של הדפניה מאגנה.

# data[].attributes.subject
עיסאם כבאבו - השפעת אתנול על קצב הלב בסרטן דפניה מאגנה- איך סופרים פעימות הלב של הדפניה מאגנה.

# data[].attributes.body
ניסוי מעניין, וכבר כמה שנים אני מבצע אותו עם התלמידים שלי . כאן אני רוצה להסביר על השיטה בה אפשר להשתמש על מנת למדוד קצב הלב בסרטן הדפניה בריכוזים שוני של אתנול.
קודם כל צריך להכין מיקרוסקופ טוב ולהשתמש בגידול 10x10. לאחר שמשארים את הדפניה בתוך תמיסת האתנול למשך שלוש דקות, מוציאים את הדפניה באמצעות  פיפטת פסטר מפלסטיק שמים על זכוכית נושא, ושואבים באמצעות הפיפטה את הנוזל מסביב לסרטן על מנת להגביל את התנועה שלו ולספור בנוחות את פעימות הלב תוך דקה, כך שנקבל מספר פעימות בדקות Beats/min. ניתן לצלם את הדפניה מתחת למיקרוסקופ  באמצעות הסמארטפון . סרטון לדוגמא מצורף

# data[].attributes.headline
אסתר כהן. השפעת ריכוזי שרביטן על צמיחת שורשוני שיני שום

# data[].attributes.subject
אסתר כהן. השפעת ריכוזי שרביטן על צמיחת שורשוני שיני שום

# data[].attributes.body
לאחר חשיפה לנושא של סגולות השרביטן כמונע סרטן.( נושא הנמצא במחקר). תלמידות בדקו את השפעת ריכוזי תמיסת שרביטן על צמיחת שורשוני שיני שום. אכן ראינו עיכוב הצמיחה ככל שהריכוז היה גבוה יותר. אך עלתה השאלה אולי העיכוב נובע מהאוסמולריות של התמיסה ולא מתכונת החומר הפעיל שבשרביטן?
כדי לבדוק זאת, התלמידות הכניסו קוביות תפו"א בתמיסות בעלות ריכוזים שונים של שרביטן במשך כ15 דקות ובדקו את אחוז שינוי המשקל של קוביות תפו"א ב%.
לשמחתנו: % השינוי המשקל לא השתנה בריכוזים השונים של תמיסת השרביטן וכך יכלנו להסיק על ההשפעה המעכבת של השרביטן

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונות שרביטן

# data[].attributes.headline
טל מלץ- השפעת רמת האתילן על קצב הנשימה התאית

# data[].attributes.subject
טל מלץ- השפעת רמת האתילן על קצב הנשימה התאית

# data[].attributes.body
בניסוי התבססו על המעבדה בה בודקים את קצב הנשימה התאית בבננות. (מעבדות 4,5,6 מבחינת הבגרות 1998)
את רמת האתילן התלמידים שינו על פי כמות הבננות אשר היו בקופסא. קופסא אחת הייתה עם בננה 1, קופסא שנייה עם 2 בננות, קופסא שלישית עם 3 בננות, קופסא רביעית עם תפוח, קופסא חמישית עם בננה אחת אשר הקצה שלה עטוף בנייר ניילון.
לאחר כשבוע שהבננות שהו בקופסאות חותכים קוביות שוות בגודלן של הבננות ושמים אותם במים מזוקקים אשר מכסים אותם.לאחר מכן מוסיפים טיפת פנול אדום לכל צלחת ומתתרים בעזרת בסיס. ככל שטיפטפו יותר טיפות בסיס, משמע שהתמיסה הייתה יותר חומצית ולכן הייתה יותר נשימה תאית.
הקבוצה השנייה שעבדה מולם העמידה את אותן קבוצות ניסוי אך בדקה את פעילו הקטלאז כמדד עקיף לקצב הנשימה התאית. העבודה שלהם התבססה על מעבדה תשס״ב, בעיה 4.
הם עברו את אותו התהליך, חתכו את הבננות ושמו במים מזוקקים, טבלו דיסקיות ומדדו את משך הזמן עד הציפה שלהן כמדד לקצב פעילות קטאלז. ככל שהדיסקית צפה מהר יותר כך קצה פעילות קטאלז מהיר יותר.

# data[].attributes.headline
אמירה וינברג- השפעת מינרלים (מגנזיום וסידן ) על גדילת צמחי מש

# data[].attributes.subject
אמירה וינברג- השפעת מינרלים (מגנזיום וסידן ) על גדילת צמחי מש

# data[].attributes.body
בניסוי זה נעזרנו באסתי שידלצקי לאחר שבניסוי המקדים קבלנו תוצאות מפתיעות ושלא הראו מגמה ברורה ולא תאמו את הידוע לנו מהספרות. אסתי הציעה לנו שבתור מצע נשתמש בוורמיקוליט שהוא תשתית שלא מכילה מינרלים וכך נתחיל ממצב 0 מינרלים את הניסוי. כמו כן אסתי הציעה שנקטין את כמויות המינרלים שאנו נותנים בהשקיה כך שנשקה אחת לארבעה ימים במים רגילים ואחת לארבע ימים נשקה בתמיסת המינרל לפי הריכוז המתאים זה יוריד את מליחות הקרקע שעלולה לגרום לאוסמוזה של מים מהצמח למצע. בניסוי שבצענו בהתחלה , השקינו את הזרעים כבר מהיום הראשון בתמיסת המינרלים אך אסתי הציעה לנו לחכות שבוע מהזריעה ורק אז להתחיל לתת מינרלים. בצענו את הניסוי בתנאי טמפרטורה ותאורה מתאימים והזרעים נבטו וגדלו והוציאו עלים. הבדיקות של המשתנה התלוי כללו מדידת גובה ומשקל יבש . הצטערנו שלא התייחסנו למדדים נוספים כמו מספר עלים, קוטר או רוחב העלים .

# data[].attributes.headline
השפעת קצב בעבוע אויר על התרבות עדשת המים. 

# data[].attributes.subject
השפעת קצב בעבוע אויר על התרבות עדשת המים. 

# data[].attributes.body
לילך צליק

בחרתי לכתוב על ניסוי זה כיוון שעל פניו שיטות מדידה אלו הן פשוטות, וקלות לביצוע אך הצורך בתכנון יעיל ומוקדם הן של שלבי הניסוי והן של המדידות המדויקות הדורשות מיומנות עולות וצפות ביתר שאת.
במהלך הניסוי הונחה כמות ידועה וקבועה של עדשת במים במיכל זהה המכיל את אותה כמות מים ומאותו מקור. לאחר מכן חיברנו את המיכלים למשאבה שהחדירה לתוך המיכלים בועות בקצב שונה (0,15,25,35,50 בעשר שניות) .  לאחר 3 ימים בדקנו את שיעור גדילת עדשת המים בשתי שיטות.
המטרה הייתה לברר מהי השיטה המדויקת ביותר והמתאימה כך שגם הדיון יהיה מעמיק יותר. אם נוכל להשוות בין שתי השיטות.
א. אחוז חומר יבש - מאחר ועדשת המים הזעירה היא צמח מים קטן המתרבה במהירות על ידי ניצנים הניתקים צמח האם.  היה נראה לנו כי זהו פרמטר טוב היכול להעיד על התרבות עדשת המים.
בפועל הן הייבוש והן השקילה של צמח מים כה זעיר היו אתגר גדול,
על הבנות היה להקפיד על הדקויות לאורך כל הניסוי עם כל המיכלים, להבין מהו סדר הפעולות שעליהן לבצע ולהכין פרוטוקול מסודר.
כמו למשל : כמה שניות הן מנגבות את עדשת המים המסוננת בנייר הניגוב.
או כיצד לצמצם את כמות עדשות מים שנותרות על נייר הניגוב, לפני הכנסתם לתנור הייבוש...
ב. מדידת אחוז הכיסוי - אנו עבדנו עם מיכלים שיצרנו מבקבוקי קולה ריקים, כלומר בקבוקים עגולים. יצרנו רשת מרובעת של משבצות על מנת לספור בכמה משבצות מתוך הסך הכל מופיעה עדשת המים הזעירה וכאשר נגשנו לספור את המשבצות במטרה לחשב את אחוז הכיסוי בכל אחד מהמיכלים נכחנו כי יש אזורים שהם מראש ריקים בקצוות הריבוע והצטערנו שלא עבדנו עם מיכלים מרובעים, החישובים והספירה היו הרבה יותר קלים... לכאורה ניסוי מאוד קל - הבנות הסתבכו ובתחילת איסוף התוצאות (גם לאחר הניסוי המקדים) נאלצו לחזור פעם נוספת עליו עד שהבינו בדיוק, מהו סדר הפעולות הנכון, שמאפשר להם את איסוף הנתונים שבהן מעוניינות.
באופן כללי מבקשת לומר כי גם ניסויים שלנו נראים פשוטים ובהירים, עבור התלמידים זה לא  בהכרח כך...  כאשר מתכננים ניסוי, כל השלבים צריכים להיות מספיק נהירים, ומדויקים. עלינו לוודא שהתלמידים מבינים עד הסוף מה הם בודקים, כיצד הם בודקים ומדוע הם בודקים, עליהם להבין את סדר הפעולות שיש לבצע על מנת לאסוף את כל הנתונים אותם ביקשו למצוא.
אחת הדרכים שלנו לוודא שהם מבינים כל מה שעליהם לעשות בשלב איסוף התוצאות - עליהם ליצור טבלת מסודרת לאיסוף הנתונים, ולסביר לנו אותה.
רצוי לחשוב איתם על נתונים נוספים שניתן לאסוף מהניסוי על מנת להעמיק לאחר מכן את הדיון בתוצאות, ולקדם את הבנת החומר.

מוזמנים להיכנס לסרטון - שיטות וחומרים.

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.headline
מירי רוזנטל - השפעת שמן אתרי על עיכוב נביטת זרעי מאש

# data[].attributes.subject
מירי רוזנטל - השפעת שמן אתרי על עיכוב נביטת זרעי מאש

# data[].attributes.body
החלטתי לכתוב על הניסוי הזה מאחר ועשינו אותו מספר פעמים רב.
סוג הזרעים:
בניסוי המקדים ניסינו מאש, שעועית וחומוס. השעועית והחומוס לא נבטו בחלקם והעלו עובש לאחר מספר ימים. זרעי מאש לעומת זאת נובטים מאוד מהר ובקלות.
זמני השריה:
מצאנו ש 12 שעות זה הזמן האופטימלי. כאשר השרנו ליותר, חלק מהזרעים החלו לנבוט תוך כדי ההשריה, ופחות מזה לא הספיק לנביטה תקינה של כל הזרעים.
מינון שמנים אתריים:
בניסוי הראשון השתמשנו בשמן אתרי נקי במספר טיפות משתנה 1-4.
אף אחד מהזרעים לא נבט. לאחר כמה ניסויים של מיהולים שונים הגענו למיהול שנתן לנו תוצאות טובות.
מהלנו 5 טיפות שמן אתרי בתוך 10 מ"ל שמן שקדים ורק את התערובת טפטפנו כמות שונה של טיפות 1-4.
בקרה חיצונית:
חשוב מאוד להכין את הבקרה (שמן שקדים ללא אתרי) לפני שפותחים את השמן האתרי בחדר מאחר והוא מאוד נדיף. רק לאחר שסוגרים את הצלחת ואוטמים עם פאראפילם ניתן להמשיך ולהכין את תערובת השמנים.
כאשר לא הקפדנו על כך, בניסוי הראשון, גם בבקרה היו אפס אחוזי נביטה.
דגשים נוספים:
את הזרעים הנחנו בצלחות פטרי ללא שום צמר גפן או כל דבר אחר שעלול ליצור עובש. מאחר והזרעים נובטים מהר, והם עדיין לחים מההשריה זה מספיק לנביטה.
את תערובת השמנים (אתרי+שקדים) טפטפנו על נייר סינון והדבקנו למכסה של צלחת הפטרי (מבפנים כמובן).
חשוב מאוד לאטום את הצלחות עם נייר פאראפילם מאחר והשמנים מאוד נדיפים.

# data[].attributes.headline
שי צימרמן - 

# data[].attributes.subject
שי צימרמן - 

# data[].attributes.body
לא ליוויתי ניסוי ביוחקר עדיין אז אסכם פה דיון שעלה בוואטסאפ בנושא תסיסה בשמרים ששהו במבחנה ללא מזון. אסתר כהן התייעצה לגבי ניסוי שעשתה עם תלמידותייה בדקה ה-90 שבו בדקו את השפעת ריכוזי הסוכרוז על קצב התסיסה בשמרים. במבחנת הבקרה שהכילה שמרים ומים בלבד נצפתה תסיסה רבה. בעזרת מורים בקהילה שהתדיינו בתופעה והציגו את המרכיבים ואת הרכב התזונתי שהיו רשומים על חבילת השמרים, הוחלט שכנראה התסיסה נבעה מכמות הסוכרים ההתחלתית שמגיעה עם השמרים היבשים על מנת לאפשר להם את התחלת התסיסה ללא קשר למצע. למניעת מקרים כאלה ובשביל לאפשר העמדת בקרה אמינה וטובה גלית הציעה לבצע בדיקת סוכרים מוקדמת - בריקס לזיהוי נוכחות סוכרים ולמניעת בלבול מיותר.
ישנה בדיקה נוספת אפשרית לזיהוי נוכחות של סוכרים והיא בעזרת תמיסת בנדיקט.

# data[].attributes.body
במסגרת הביוחקר ערכנו ניסויי בנושא השפעת טמפ ודרגת PH על קצב הדיפוזיה בסלק.
הניסויי שלנו התבסס על פרוטוקול ניסויי "פעפוע - בתאי סלק"מאתר המורים לביולוגיה. הרעיון עצמו היה מעניין ועיניין את התלמידות והשאלה הייתה כיצד נמדוד את קצב הדיפוזיה באופן כמותי? לאחר דיון עם הקבוצה והבנת התהליך המתרחש( יציאת הפיגמנט בטאלין מתאי הסלק) התלמידות העלו את הרעיון של בליעת אור אשר מעידה על מידת הפיגמנט שפיעפע מהתאים. לכן  החלטנו לבדוק את בליעת האור על ידי הספקטרופוטומטר.
אותו דבר לגבי השפעת דרגת PH על קצב הפעפוע.
קישור לפרוטוקול המקורי מאתר המורים לביולוגיה:
/bioteach.org.il/עלונים-2002/תוכן-מעשי/מעבדה/הוראות-עבודה-לפי-נושאים/עבודה-במעבדה-2/2265-פעפוע-בתאי-סלק-1
בסרטון הבא תיאור של מהלך הניסויי:

https://www.youtube.com/watcv=mF-7i0VSOtc

# data[].attributes.headline
מאת - מימונה ג'בארין 

# data[].attributes.subject
מאת - מימונה ג'בארין 

# data[].attributes.body
פרוטוקול השפעת אדרנלין על קצב הלב בדפניה

מחקר זה היה מאוד מעניין לתלמידים, כי הם בודקים בעלי חיים ורואים את פעימת הלב ומחשבים את קצב הלב.

שיטת העבודה: הכנת ריכוזים שונים של האדרנלין לפי
בהתחלה הכנו ריכוז 1% מהאדרנלין על ידי הוספת 50 מל"ג אדרנלין ל 5 מ"ל מים .

זה היה הריכוז ההתחלתי , שממנו הכנו עוד ריכוזים והם:0%\0.01%\0.03%\0.05\0.07\0.5%\0.1%\0.9%\1%.

קבלת התוצאות: ספירת מספר הפעימות של הלב אצל דפניה , על ידי הסתכלות במיקרוסקופ לאורך 10 שניות והכפלת המספר ב 6( כדי לקבל את מספר הפעימות
בדקה)

מצורף קובץ שנמצאת בו הטבלה

# data[].attributes.attachment_link.title
פרוטוקול להשפעת אדרנלין על קצב הלב בדפניה

# data[].attributes.headline
מאת מאג'ד יאסין שיטה לספירת סנדליות דרך מיקרוסקופ

# data[].attributes.subject
מאת מאג'ד יאסין שיטה לספירת סנדליות דרך מיקרוסקופ

# data[].attributes.body
בכל שנה עושים ניסויי ביוחקר עם סנדליות. מראש אני מודע לתלמידים שמי שיעבוד עם סנדליות יצא עם כשרון עבודה עם מיקרוסקופ. כאשר מגיעים לשלב שבו סופרים את מספר הסנדליות בדגימה התלמידים מתקשים בגלל ריבוי הסנדליות בשדה הראייה תחת למיקרוסקופ.

בשנה האחרונה, התלמידים הציעו שיטה מאוד נוחה ומדוייקת.

השיטה מוצגת דרך התמונה המצורפת.

בשלב ראשון מערבבים את הדגימה ומוציאים נפח של 10 מיקרוליטר מהדגימה.

בשלב שני מחלקים את נפח ה- 10 מיקרוליטר למספר טיפות קטנטנות על גבי זכוכית נושאת טיפה ליד טיפה עד הטיפה האחרונה.

בשלב השלישי הזכוכית ועליה בין 7 עד 8 טיפות קטנטנות אחת ליד השנייה מניחים על שולחן מיקרוסקופ.

בשלב הרביעי בוחרים בהגדלה 10 ומתחילים לספור את מספר הסנדליות בטיפה הראשונה ולאחר מכן מזיזים את שולחן המיקרוסקופ לטיפה השנייה וכן הלאה ממשיכים לספור סנדליות ולהזיז את השולחן לטיפה הבאה בתור עד שמגיעים לטיפה האחרונה.

לאחר מכן, רושמים את התוצאה וחוזרים על התהליך 5 פעמים ולבסוף עושים ממוצע וסטיית תקן.

יצא לנו סטיות תקן נמוכות וזה מעיד על דיוק השיטה.

אבל בכל זאת, שיטה זאת צריכה קצת סבלנות ואורך רוח.

# data[].attributes.attachment_link.title
שיטת ספירה של סנדליות

# data[].attributes.headline
איתן שמשוביץ

# data[].attributes.subject
איתן שמשוביץ

# data[].attributes.body
בעקבות החיפוש שלי אחרי מעבדות / פרוטוקלים מעוררי חשיבה, קיבלתי מאחת החוקרות שאני עובד איתן פרוטוקול מעניין. הפרוטוקול הוא יצירת כדורי אצה בתוך תמיסת בופר עם אינדיקטור המשנה את צבעו בהתאם לרמת ה-PH.
היופי במערכת פשוטה זו (האצות מיובאות מחו"ל וגם החומרים לא נמצאים במעבדה, אבל אני בטוח שניתן לעשות דבר כזה גם במערכת דומה) היא בעצם ההתייחסות לשני התהליכים שיש בהם הרבה תפיסות שגויות - נשימה תאית ופוטוסינתזה.

בנינו מראש עקום כיול, ושאלנו שאלות שונות - השפעת ריכוז ביקרבונט, גלוקוז, עצמת אור, ומסנני אור שונים. לאחר 24 שעות תחת אור מדדנו בספקטרופוטומטר את השינוי בצבע המעיד על השינוי ב-PH ומשם נמשיך בדיון על השינוי.

בתמונה - השפעת ריכוז הביקרבונט

# data[].attributes.headline
השפעת רוזמרין ונענע על צמיחת "עיניים" בתפו"א

# data[].attributes.subject
השפעת רוזמרין ונענע על צמיחת "עיניים" בתפו"א

# data[].attributes.body
פרחי וקסמן ונטלי שלו

לבקשת אחת המורות שלחה סתי שדלצקי מאמרים שעוסקים בהשפעת רוזמרין ונענע על עיכוב התפתחות "עיניים" בתפו"א. התפתחות ה"עיניים" היא תוצאה של חלוקת תאים מהם יתפתח  צמח חדש, זהו תהליך הרבייה  הווגטיטבית בתפו"א. רוזמרין ונענע ידועים כחומרים אאלופתיים וניתן לבדוק את השפעתם על קצב התפתחות ה "עיניים"
אצלנו בכיתה לבדוק השפעה של רוזמרין על חיידקים וראינו שרוזמרין מעכב רבייה של חיידקי א.קולי ובצילוס.
אפשר לשאול שתי שאלות חקר, קבוצה אחת תבדוק השפעה על תפו"א וקבוצה שנייה על חיידקים, הבסיס הביולוגי הוא המרכיב המשותף  לשתי שאלות החקר.

תודה רבה לאסתי על המאמרים.

# data[].attributes.headline
פרוטוקול מעובד להחמצת כרוב  - לצורך בדיקת השפעת הטמ' על תהליך התרבות חיידקי חומצת חלב  בתהליך החמצת כרוב אדום- אורית וייס

# data[].attributes.subject
פרוטוקול מעובד להחמצת כרוב  - לצורך בדיקת השפעת הטמ' על תהליך התרבות חיידקי חומצת חלב  בתהליך החמצת כרוב אדום- אורית וייס

# data[].attributes.body
שתי קבוצות ביקשו לבדוק את השפעת הטמ' על התרבות חיידקי חומצת חלב. האחת, בדקה זאת בחלב 3%, משקית והאחרת בחרה לבדוק את השפעת משך זמן שהיית החלב בטמ' האופטימלית על התרבות חיידקי חומצת חלב. פחות התלהבתי מרעיון הקבוצה השנייה- בעיני זו שאלה תצפיתית שפחות התאימה בעיניי לביוחקר.
פניתי לעזרתה של אסתי שדלצקי האלופה שמיד שלחה לי פרוטוקול מעובד להחמצת כרוב.  הקבוצה הזו בדקה את השפעת הטמ' בתהליך החמצת הכרוב האדום על התפתחות חיידקי חומצת חלב.
שיטת המדידה בפועל היתה בעזרת PH מטר ממוחשב של לאבדיסק. ניסינו גם בעזרת שימוש בתגובת הצבע של הכרוב האדום ב PH שונים אולם במשך 10 ימי הניסוי לא נצפה שינוי מהותי בצבע מי הכרוב. המודד הממוחשב היה רגיש יותר לשינויי הטמ'. שוב, המון המון תודה לאסתי.

# data[].attributes.attachment_link.title
פרוטוקול החמצת כרוב- אסתי שידלצקי

# data[].attributes.headline
רוני פלס - עירוני ד'                    ריכוז אתילן ומדדים בנביטה

# data[].attributes.subject
רוני פלס - עירוני ד'                    ריכוז אתילן ומדדים בנביטה

# data[].attributes.body
תלמידות שלי שביקשו לבדוק את הקשר בין ריכוז אתילן ונביטה, קראו בספרות וערכו ניסוי מקדים בו צפו בהשפעה על אורך הנצרות וצורותו
המשתנה עם עלייה בריכוז האתילן.
מתוך הקשיים של שימור הגז אתילן, בתוך המערכת, הן יצרו מערכת ממש יפה המאפשרת מעקב ארוך טווח על נביטה וצמיחת הנבטים. מצרפת את סרטון השיטות שלהן ותמונה של המערכת, באמצעות שקיפות הקופסאות הצליחו לספור נביטה, ולהשוות גבהים והכי חשוב לראות עד איזה שלב רצוי למשוך את הניסוי

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת לבדיקת נביטה בריכוזי אתילן

# data[].attributes.headline
מערכת לבדיקת תהליך תסיסה בבית הספר.מבנה המערכת+פרוטוקול+הערות והנחיות

# data[].attributes.subject
מערכת לבדיקת תהליך תסיסה בבית הספר.מבנה המערכת+פרוטוקול+הערות והנחיות

# data[].attributes.body
מאסתי שדלצקי

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת לבדיקת תהליך תסיסה בבית הספר.מבנה המערכת+פרוטוקול+הערות והנחיות

# data[].attributes.headline
פרוטוקול למדידת השפעת ריכוז הסוכר על תסיסה עם שמרים

# data[].attributes.subject
פרוטוקול למדידת השפעת ריכוז הסוכר על תסיסה עם שמרים

# data[].attributes.body
מאסתי שדלצקי

# data[].attributes.attachment_link.title
פרוטוקול השפעת ריכוז סוכרוז על קצב התסיסה