# data[].attributes.body
Yhteiskunnallinen syrjäytyminen nostetaan terveydenhuollon kärkihankkeeksi eli syrjäytymiseen viittaavat taustatekijät aiheellistavat tehostetut terveystarkastukset ja seurannan sekä hoidon

Vahvuudet:

-Palvelurakenne olemassa (tk,te-palvelut, mt-palvelut)

-Matala kynnys osallistumiseen (ilmainen?)

-Selkeä tavoite

-Mt-palveluiden henkilökunnan korkea koulutustaso

Mahdollisuudet:

-Syrjäytymisen ennaltaehkäisy -> säästöt

-Työllisyys paranee

-Terveyserojen kaventuminen

-Työnantajien rekrytoiminen mukaan?

-Voi herättää kansainvälistä kiinnostusta

-Uusien toimintamallien kehittäminen

-Etäpalveluiden kehittäminen

-Yhteistyö eri toimijoiden kesken vahvistuu

-Ylisukupolvisen syrjäytymisketjun katkaisu

-Kaikenlaisten sairauksien ennaltaehkäisy

-Kokemusasiantuntijoiden hyödyntäminen

Heikkoudet:

-Seulontamenetelmää ei olemassa

-Ihmisten halukkuus osallistua

-Leimaavuus

-Resurssointi pois muualta

-Mt-palveluiden resurssit muutenkin liian vähäiset

Uhat:

-Budjetti ei riitä

-Kohderyhmän valinta: millä perusteella seulotaan? Ikä?

-Hanke liian lyhyt

-Työllistyminen työkokeilun kautta ei onnistu

-Keskitytään liikaa syrjäytyneisiin eikä sen taustalla oleviin asioihin

-Ylidiagnostiikka

-Ihmiset ei sitoudu

# data[].attributes.headline
Ryhmä 8 Kansalaisen valinnanvapaus hoitopaikan suhteen tehdään täydelliseksi ja hoitolaitokset benchmarkataan kattavasti

# data[].attributes.subject
Ryhmä 8 Kansalaisen valinnanvapaus hoitopaikan suhteen tehdään täydelliseksi ja hoitolaitokset benchmarkataan kattavasti

# data[].attributes.body
HYÖDYT

•Kaikki saavat mitä haluavat (potilastyytyväisyys)

•Nopeus

•Palveluntarjoajien vertailu helpottuu

•Yksittäisen sairauden hoidon jatkuvuus paranee?

HAITAT

•Kallis

•Hoidon ja tiedon pirstaloituminen

•Tiedonkulun ongelmat

UHAT

•Kapitaatiouhka, asiakasshoppailu

•Saatavuus ja vaihtoehtojen vähäisyys haja-asutusalueilla

•Hoitopaikka valitaan väärin perustein

•Toimivat yksiköt ylikuormittuvat

•Aktiiviset ja hyvinvoivat potilaat saavat parempaa palvelua

•Resurssien vääränlainen jakautuminen

•Resurssien käytön valvonta?

MAHDOLLISUUDET

•Kansanterveyden parantuminen

•Hoitolaitokset voivat erikoistua

•Hoidonohjauksen tehostuminen tekoälyn avulla

•Diagnostiikan nopeutuminen

# data[].attributes.body
Ylidiagnostiikkaa valvova keinoäly asennetaan kaikkiin potilastietojärjestelmiin.

Vahvuudet:

-Nopeuttaa datan käsittelyä, huomioi koko hoitohistorian

-diagnostiikan tarkkuus, ei inhimillisiä virheitä

-opetettavissa kaikki tieto! diagnoosit, hoidot yms...

-voi lisätä työhyvinvointia jos apuna työnteossa

Mahdollisuudet:

-kustannuksien lasku?

-tarkka diagnostiikka, ei virhe/turhia diagnooseja

-estää ylidiagnostiikan, ei kuormita potilasta turhilla diagnooseilla

-vapauttaa resursseja, turha työ ja kulut pois

-apuna tutkimuspäätöksissä ja potilaalle perustelun tukena kun tehdään päätöksiä ettei lisää tutkita

-kuinka pitkälle annetaan diagnostiikkaoikeudet hoitoon asti. Vti automaatti?

Heikkoudet:

-Kaikki data oltava määritellyssä muodossa

-algoritmin virheen mahdollisuus

-vaatii yhteensopivat tietojärjestelmät

-käyttään ottoon vaativuus, osaako joku käyttää

-todennäköisesti suuret kustannukset ja käyttökustannukset

-kuka mahdollisisesta virheessä vastuussa

-kenellä mahdollisuus käyttöön, esh, kunnat, yksityinen?

Uhat:

-ei tunnista intuitiota

-alidiagnostiikka

-ei huomioi inhimillistä näkökulmaa

-luotetaan liikaa

-ohjelmaan luottamisen puute mahdollista ammattikunnassa/potilaissa

# data[].attributes.body
THL käynnistää hankkeen, jossa jokaisen terveydenhuollon toimenpiteen tuottama terveyshyöty mitataan

Vahvuudet:

kustannustehokkuuden parantaminen

terveyserojen kaventaminen

terveyspalveluiden yhdenmukaistaminen

vertailu onnistuu paremmin

henkilökunta kokee työn mielekkäämmäksi (päätökset helpompi perustella)

laajemmat tutkimusmahdollisuudet

kustannukset helpompi perustella

Mahdollisuudet:

menojen pieneneminen

resurssien oikea kohdentaminen

turhien toimenpiteiden poistaminen/keventäminen

valinnanvapaus

terveysongelmien ennaltaehkäisy (hoidon räätälöinnin mahdollistaminen)

ESH:n tarpeen vähentyminen

prosessien selkiyttäminen -> turvallisuuden paraneminen

Heikkoudet:

toimenpiteen määrittely ja rajaus (neuvonta vai temppu)

standartoidut mittarit?

tuleeko terveyshyöty juuri tästä toimenpiteestä?

vaihtoehtoiskustannukset tutkimuksen tehossa

miten terveyshyöty konkreettisesti mitataan/määritellään; toimenpiteiden vertailu keskenään

onko data luotettavaa

seuranta-aika? milloin voi vetää johtopäätöksiä? onko terveyshyöty pysyvä?

onko tämä yleistettävissä jokaiseen terveydenhuollon yksikköön (maantiede, sairastavuuserot)

ovatko eri toimijoiden tekemät toimenpiteet yhtä tehokkaita

ei huomioi yksilöä (tuleeko eri potilaille eri hyöty ja onko toimenpiteen ajankohta oikea; esim. kaihileikkauksen ajankohta)

Uhat:

projekti epäonnistuu/resurssi menee hukkaan

inhimillisen aspektin hämärtyminen, päätökset vain terveyshyödyn mukaan

tuloksista vedetään vääriä johtopäätöksiä

ainoastaan mitattaviin toimenpiteisiin kanavoidaan resurssia

valmistelu on vajavainen/puutteellinen

jollain kevyemmällä järjestelyllä saataisiin sama asia selville

tulokset eivät siirry käytäntöön

# data[].attributes.body
Heikkoudet/Uhat

-Resurssit hukkaan
-Ennaltaehkäisevä työ saataisi jopa vähentyä, toteutetaan jo nykyisen työn yhteydessä
-Terveyshyöty/tehokkuus?
-Potilasvalinta vaatii resursseja, ammattitaitoa
-Lääkärien koulutus heikkoa interventioon
-Liika valistus/kansan terveysähky
-Akuuttien sairauksien hoito vähenee
-Aiheuttaa ylimääräisiä tutkimuksia ja huolta

# data[].attributes.body
Lääkärit osallistuvat pelkkään ennaltaehkäisevään toimintaan 2 viikkoa
vuodessa.

Vahvuudet
-Ennaltaehkäisyn esiintuominen
-Potilaiden osallistaminen
-Lääkäreiden osallistaminen ja mindsetin transformaatio
-Ennaltaehkäisy kustannustehokasta
-Pakottaa toteuttamaan järjestelmällisesti ja suunnitellusti
-Winning horse -teoreema (WHT ylös)

Mahdollisuudet
-Menetelmien kehittyminen
-Tietoisuuden lisääminen (muut mediat), fake news alas
-Kolmannen ja yksityissektorin mukaanotto
-Kustannusvaikuttavuuden tutkiminen (2 viikon työpanoksen hinta)
-Kohdennettavuuden ja tavoitettavuuden parantaminen
-Myös suppeampien erikoisalojen ammattilaiset mukana
-
-QWL yli 70%

# data[].attributes.headline
Ryhmä 1: Valtio asettaa ylimääräisen 100 milj. alueellisten terveyserojen vähentämiseen

# data[].attributes.subject
Ryhmä 1: Valtio asettaa ylimääräisen 100 milj. alueellisten terveyserojen vähentämiseen

# data[].attributes.body
Vahvuudet:
-Yritetään tehdä jotain
-Hyvinvointivaltiossa kaikilla oikeus yhtäläiseen terveydenhuoltoon
-Raha hyödyllisempää kohdentaa enemmän tarvitseviin
-Saattaa lisätä syrjäseutujen vetovoimaisuutta
-Lisää tietoisuutta terveyseroihin liittyivstä ongelmista

Heikkoudet:
-Terveyserojen tasoittaminen taloudellisin keinoin hankalaa, parempi investointi esim. koulutukseen/ työllistämiseen?
-Kertarahoituksen ongelmallisuus (rahankäytön suunnittelemattomuus, jatkuvuuden puute)
-Onko poliittista tahtoa oikeasti tasoittaa terveyseroja?
-Riittääkö tämä summa mihinkään?

Mahdollisuudet:
-Rahoituksen vaikuttavuuden arviointi ja seuranta
-Oikein kohdennetusti valitun käyttökohteen edistäminen
-Terveyserojen tasoittuminen

Uhat:
-Huonolla kohdentamisella huono kustannusvaikutus
-Rahat menevät byrokratiaan tms. ei asiaa hyödyttävään
-Populistinen veto?
-Miten rahat alueittain käytetään?

-Kykenemättömyys päättää rahojen käytöstä

Ryhmän jäsenet: Sanna Vauhkonen-Lommi, Markus Lommi, Marika Pada, Virpi Backman, Kirsi Markula, Minka Halonen, Jari Hyytinen, Anu Koponen, Susanna Ahonen, Anna Haarala, Anna Hakalahti

# data[].attributes.body
S:
•benchmarking -onnistuneita ratkaisuja voidaan vertailla keskenään
•suuruuden ekonomia -isot hartiat mahdollistavat mm. ideoiden ja asioiden täytäntöönpanon. Erityisosaajia löytyy
•brändi -mielikuva suuren työantajan paremmuudesta
•hoitomalli voidaan standardoida tasalaatuiseksi ja hyväksi tuotteeksi/toimintamalliksi
•

W
•voidaanko isompien kuntien mallia soveltaa pienempiin kuntiin/yksiköihin
•jos suunnittelijana on kunta, niin ottaako vanhanaikainen julkishallinto huomioon tarpeeksi asiakkaan tarpeet? Unohtuuko LEAN?
•tiedonkulun katkeaminen -vanhaan taaksejäävään malliin voi kätkeytyä paljon hyvää piilossa olevaa tietoa

O
•työvoimalla mahdollisuus liikkumiseen kuntien välillä. Eräänlainen työvoimapankki tai osuuskunta, johon voisi halutessaan liittyä. Erityisosaajille saadaan lisää ännää eli volyymiä.
•yhtenäistää diagnoosi- ja hoitokäytänteitä
•iso voi paremmin kilpailuttaa esim ostopalveluitaan (pyykkihuolto, kiinteistönhuolto jne)

T
•hoitopaikat voivat karata fyysisesti kauas
•alueellisten erojen huomioimattomuus
•kun mallin ovat suunnitelleet 5 suurinta kuntaa, niin ottaako se huomioon tarpeeksi reaalielämän heterogeenistä palveluntuottajakenttää

# data[].attributes.body
Heikkoudet
-Kuluu paljon aikaa.
-Pois muusta koulutuksesta? -Vaikea kohdistaa eri erityisaloille yleispätevästi.
-Kalliit ja vähemmän käytetyt lääkkeet jäävät tämän ulkopuolelle, tuleeko oikeasti kustannussäästöjä? -Yleiset lääkkeet ovat yleensä edullisempia ->tuleeko säästöjä? -50 lääkettä on aika vähän

Vahvuudet
-Asioiden toisto/kertaus säännöllisesti ylläpitää taitoja ja toimintatapoja.
-Säästyy rahaa.
-Lääkäreiden tiedostaminen kuluista lisääntyy , vaikutus myös muuhun toimintaan.
-Pääsy tälle listalle lisää lääkeyhtiöiden kilpailua ja esim. Tarjoavat enemmän koulutusta lääkäreille aiheesta. -Johtaa lääkkeiden kustannusvaikuttavuuden tutkimisen lisäämiseen.

-50 lääkettä “perusarsenaaliin” on iso määrä

Mahdollisuudet
-Saavutetaan säästöjä, kun tiedostetaan kulut paremmin.
-Mahdollistaa myös hoitosuositusten kertaamisen samanaikaisesti.
-Hoidon yhdenmukaisuus. -Vanhanaikaiset tavat hoitaa väistyvät.
-Lääkkeen määräämiseen objektiivisuutta, jos puolueeton taho järjestää koulutuksen.
-Jokaisesta lääkeryhmästä voitaisiin poimia kustannusvaikuttavimmat lääkkeet koulutukseen.
-Yleislääkärille hyvä tapa.

Uhkakuvat
-Lääkefirmat yrittävät saada oman lääkkeensä tälle listalle ja saada “ilmaista mainosta”.
-Voi ohjata toimintaa väärään suuntaan
-Ali/-ylihoito.
-Unohtuuko hoidon vaikuttavuus ja tehokkuus.
-Yksittäisen potilaan paras hoito unohtuu.

# data[].attributes.body
Vahvuudet
-terveydenhuollon kokonaiskustannukset laskee
-resursointi helpottuu, hukkatyö vähenee, työajan käyttö tehostuu
- kuljetustarve vähenee
-selkeyttää hoitovastuuta
- potilaan pompottelu vähenee
- potilaan hoitopolku yksinkertaistuu
- potilaan hoito/tutkimus tehostuu

Mahdollisuudet
- kustannusten lasku
- laadun paraneminen
- strukturoituhoito
- hoidonporrastus sujuvammaksi
- yksilöllisempi hoito
- parempi hoidon jatkuvuus ja potilaan kokonaistilanteen hallinta ->
potilasturvallisuus paranee

Heikkoudet
- ennakoimattomat tilanteet haasteena
- vaatii lisää resursseja lähettävään / arviota tekevään hoitoyksikköön -> hoidon viivästyminen
- uhkasakot negatiivinen, kuormittava asia -> heikentää työhyvinvointia
- yksilöity hoito voi kärsiä, kapeuttaa päätöksen tekoa

Uhkat
- sanktiot voivat laskea työmotivaatiota ja työhyvinvointia
- ammattitaitoisen henkilökunnan saaminen vaikeutuu
- resursseja tarvitaan enemmän
- aiheuttaa viivettä hoitoon
- vie aikaa
- vaatii viestinnän tehostamista
- tarvitaan lisää kehitystyötä ja sisäistä valvontaa
- palautekulttuuri muuttuu
- potilaslähtöisyys kärsii
- toimiiko sanktiomalli