# data[].attributes.body
En aquest cas es tracta d'un poema de versos lliure que no segueixen cap pauta mètrica regular.
Quant al nombre de síl·labes i combinacions de versos la mètrica que segueix és anisosil·làbica, ja que els versos tenen diferent nombre de síl·labes.

# data[].attributes.body
Respecte al gènere és un poema lliure, ja que no té ni rima ni metre constant.

# data[].attributes.body
L’estrofa és l’agrupació de versos amb un metre i una rima. Aquest poema, un cop comptats els versos, té estrofes diferents.

La primera és una dècima, la segona consta de 7 versos i la tercera és una octava.

# data[].attributes.body
En el poema, respecte als versos que és la unitat mètrica i que el recompte de les síl·labes dels quals es fa fins a l’última que sigui tònica, trobem versos d’art menor, que tenen 6 o menys de 6 síl·labes i versos d’art major que en tenen més, fins i tot algun de 12, es dirien “alexandrins”.

# data[].attributes.headline
RIMA I NOMBRE DE SIL·LABES I COMBINACIONS DE VERSOS:

# data[].attributes.subject
RIMA I NOMBRE DE SIL·LABES I COMBINACIONS DE VERSOS:

# data[].attributes.body
Comparació: No hi ha cap relació de semblança entre dos termes units amb un nexe.
Metàfora: trobem metàfores en els següents paràgrafs
"No m'envegeu la cistella mig plena
i flairosa de bosc."

"... Mai no he disparat contra un ocell
ni contra una esperança."

"...i espio la claror
i les remors en el bosc de la vida."

"... Rovells de foc estriats d'esperança
una mica tacats
de pinassa, molt poc humits de plor."

Personificació: No hi ha personificació, ja que no s'atribueixi cap qualitat humana a cap animal ni planta.
Oxímoron: No trobem col·locació continua de paraules que tinguin sentits oposats.
Sinestèsia: Trobem associació de camps sensorials diferents en expressions com,
"...i flairosa de bosc".

"... M'he esgarrinxat ...i el cor."

"... Espio la claror"

# data[].attributes.body
Anàfora: repeteix · "de tant i en tant" i "fa molts anys" un parell de vegades cada expressió per tant sí que utilitza l'anàfora.
Paral·lelisme: a nivell de repetició d'estructures gramaticals no observo que en faci, penso que és un poema totalment lliure a aquest nivell i que l'estructura en vers a com el recita i on posa la respiració i les pauses.
Hipèrbaton: alteració de l'ordre lògic d'una frase. En trobem en aquests dos paràgrafs.
"Paro difícilment,
no tan subtil com l'aranya a les herbes
la meva teranyina
i miro el sotabosc sense descans."

"De tant en tant, si la pluja ve a l'hora,
si el vent foll signa treves,
el bosc –me'n meravello sempre– em lliura
a contracor
rovells de foc estriats d'esperança
una mica tacats
de pinassa, molt poc humits de plor."

Asíndeton: no hi ha cap supressió de les conjuncions de coordinació
Polisíndeton: tampoc hi ha més presència del que cal de conjuncions de coordinació
Enumeració: trobem llista d'elements en els següents paràgrafs.
"Fa molts anys que camino sota els pins,
les alzines, els roures. "

"M'he esgarrinxat entre els garrics la roba,
la pell i el cor"

# data[].attributes.body
Al·literació: No en fa servir de repeticions d'un mateix so.
Onomatopeia: No en fa servir, ja que no imita cap so real.
Paronomàsia: No utilitza ja que no he trobat en un mateix vers dues paraules pràcticament idèntiques.

# data[].attributes.body
La concisió i la densitat: En aquest poema de 24 versos, l'autora homenatja a B. Huisman i ens dóna una pista de la passió que aquest personatge sent pel bosc i els bolets. No cal escriure massa més. De vegades poc però ben dit, diu molt.
La instantaneïtat: El món subjectiu es presenta en una imatge, i això és el que ha fet l'autora. Una instantània d'un passeig pel bosc, d'un meravellar-se en trobar bolets, de com el personatge viu i respira sota el bosc, un bosc que coneix bé i el meravella sempre.
L'experimentació: Els recursos expressius que utilitza vénen donats per les figures retòriques que ara explicaré.

# data[].attributes.body
Descriu un personatge que busca bolets. La manera de fer-ho et transporta al bosc mateix. Ens fa sentir la seva olor, veure els seus colors i ens fa gaudir de l'observació d'aquell qui es meravella cada cop que troba un bolet.

# data[].attributes.headline
La veu poètica emprèn, després dels dos primers versos, el monòleg en primera persona del singular en què va descrivint en llenguatge figurat com entén la creació poètica. De les tres estrofes, les dues primeres estan presidides per la indicació temporal, mentre que l'última s'inicia i s'acaba amb < de tant en tant >; . Aquestes referències temporals volen demostrar el contrast entre la dedicació constant i el resultat, en canvi, excepcional. En els dos sentits de la paraula, de la recerca dels bolets, és a dir, de la creació poètica.És un poema NARRATIU.

# data[].attributes.subject
La veu poètica emprèn, després dels dos primers versos, el monòleg en primera persona del singular en què va descrivint en llenguatge figurat com entén la creació poètica. De les tres estrofes, les dues primeres estan presidides per la indicació temporal, mentre que l'última s'inicia i s'acaba amb < de tant en tant >; . Aquestes referències temporals volen demostrar el contrast entre la dedicació constant i el resultat, en canvi, excepcional. En els dos sentits de la paraula, de la recerca dels bolets, és a dir, de la creació poètica.És un poema NARRATIU.

# data[].attributes.body
El to, amb el qual l'escriptora ha fet aquesta poesia ha estat amb un to Malenconiós, ja que mentre l'escriu, i a l'hora de recitar-lo es fa amb nostàlgia, tristesa, etc.

# data[].attributes.body
Té una intenció ELEGÍACA, ja que m'anifesta un certdolor i enyorament per a tot allò que ha fet durant tants anys al bosc.

# data[].attributes.body
Presenta una creació poètica en termes de recol·lecció de bolets, per a mostrar que és una activitat de resultats incerts, potser no envejable però, per al poeta, indefugible.
És a dir que el tama del qual tracta aquest poema és la Naturalesa.
LA NATURA.

# data[].attributes.body
És dedicat al gran botànic Beckery Huisman, també poeta,i en aquest cas la musa va ser... un reportatge de la televisió france-sa, dedicat a aquest científic. Beckery Huisman, en efecte, va desco- brir un bolet o fong nou, en una fageda de Franqa, i, en homenatge

298 a uns amics seus, també naturalistes tocats per l'amor a la poesia, el va batejar amb el nom d'hygrophorus poetarurn. No és pas sense causa, doncs, que es mereix un poema!

# data[].attributes.body
Ens parla sobre la seva vida, i ens comenta algunes obres de les seres.

# data[].attributes.attachment_link.title
1.- Biografia. Maria Àngels Anglada. Vida i Obres.