# data[].attributes.body
Johanna: Quizlet -live
Peter: Gleerups
Erik: Quizlet -live
Fredrik: Scratch
Ulrika: Scratch -jr
Anna: Siterra
Jenny: Gleerups Sv åk 6
Cathrin: Notebooks - med Smart
Linda: Bingel

# data[].attributes.body
Jag blev lite förvånad när jag läste att användning av digitala resurser i matematik är låg (sid 3), upp emot 20% av eleverna i skolår 7-9 använder dator/iPad på de flesta matematiklektionerna. Jag känner att det är främst i matematik som jag, trots att jag fortfarande är novis, har provat en del olika digitala läromedel och pedagogiska hemsidor vid sidan av ett tryckt läromedel.

Jag använder Bingel under de flesta matematiklektionerna, trots att jag själv inte är 100% nöjd eftersom jag skulle önska en större ”spännvidd” på övningarna. Upplever dock att Bingel är motivationshöjande för eleverna, vilket är värdefullt framför allt då flera elever är svåra att motivera. Bingel är ett typiskt ”Drill-program”. Tyvärr är det så att eleverna emellanåt får ”fel-meddelande” då de svarat helt korrekt på en uppgift.

Personligen föredrar jag Nomp, denna bank av uppgifter i matematik där eleverna varje vecka hämtar sina hemuppdrag. Jag tilltalas av att jag kan skräddarsy elevernas hemuppdrag och individanpassa dem efter elevernas behov. Positivt att den tryckta läroboken i matematik även finns on-line. En brist att den inte finns i flera ”svårighetsgrader”, eller har en funktion där jag som pedagog kunde individanpassa materialet.

Tog till mig tipsen från filmen, framför allt råden från läraren Jeanette Borg där hon pratar om att fundera kring syftet med de digitala läromedel man väljer:

Välj ett läromedel som tillför något som inte du själv kan tillföra (såg att även du Linda lyfter detta!)

Välj ett läromedel som är motivationshöjande.

Använd få men bra verktyg.

Läste nyligen en artikel i Lärarnas tidning 13/18 (Granath/Sveland) med rubriken ”Var kritisk till de digitala verktygen.” Artikelförfattaren hänvisar till hjärnforskaren Katarina Gospics forskning kring hur internet påverkar den mänskliga hjärnan. Hon menar att den digitala tekniken försvårar vår koncentrationsförmåga och tränar hjärnan på att vara ofokuserad (!!).

Neurologen och litteraturvetaren Mary-anne Wolf menar att den kontemplativa och djupa läsningen i princip omöjliggörs i ett digitalt klimat. ”Vårt långtidsminne kräver fortfarande samma långsamma process för lagring av information som tidigare.” Intressant! Kanske bra att vi kompletterar våra digitala läromedel med tryckta böcker? Motivationshöjande med variation?

Renée

# data[].attributes.body
Drillprogram är ju bra att ha när man ska öva in glosor i språken,  jag har testat en mängd olika, men just nu kör vi med quizlet. En sida där man kan lägga in ord och sedan öva/spela på olika sätt. Den är bra, för att man kan skapa klasser/grupper och alla i gruppen kan bidra. Den blir mer interaktiv än om bara jag lägger upp glosor. Jag har testat en massa olika slags spel som finns tillgängliga men upplever ofta att eleverna inte riktigt tar det på allvar då. Det upplevs inte som en viktig övning utan mer som en lek/spel. Men, som texten säger, det kanske håller på att ändras.

Padlet tycker jag har varit bra som gemensam brainstorming-tavla, eller gemensamt diskussionsplank. Den kan hållas anonym, vilket är bra. Delaktigheten blir större än om man tar saker muntligt bara, och jag får direkt respons på vad de har fått med sig från en lektion eller ett område. Youtube vet jag inte om det räknas, men är väldigt användbart i framför allt spanskan. Sånger, grammatiklektioner och annat använder jag där.

Skulle gärna vilja lära mig mer om simuleringsprogram. Verkar ju superspännande!

Jag får många idéer om digitala läromedel från sidor jag är med i på Facebook. Ofta tänker jag att jag ska kolla upp det, men så hinns det inte med, tyvärr. Men jag skulle vilja bli bättre på det.

# data[].attributes.body
Har använt en hel del drill i form av kahoot, gångertabellsspel och även gjort prov med direkt rättning som skulle kunna kategoriseras in här.
Matematikportalen som jag använde förra året var riktigt bra tyckte jag som dessutom tydliggjorde för eleverna sin nivå iform av olika matriser. Både färdighetsträning och prov gick att göra där.
Hittar mest info via grupper på facebook faktiskt, ma, NO o tk.
Quizlet live har jag hört gott om från ngn. Just live-varianten skapar slumpmässiga grupper där alla behöver vara involverade för att gruppen ska kunna vinna om jag förstod rätt. Någon som provat?

Inom NOn har jag använt simuleringsprogram, framför allt Phet som har flera bra interaktiva simuleringar. Så kolla in det, Jenny! Mellanstadie till gymnasienivå ungefär.I takt med att datorparken uppdaterats har det funkat bättre också.

Just att känna till ett verktyg är viktigt tycker jag. Vill använda matteverktyget geogebra mer, det typ mest använda ma-programmet, och om man kan det bra kan det användas grymt mycket med gott resultat.

Likaså ritprogram i teknik, t ex google Sketchup är ett bra verktyg - om man bara skulle komma ihåg hur man gör år från år.

# data[].attributes.body
Funderar kring tanken att ett digitalt läromedel ska tillföra något som inte jag eller ett läromedel  i tryckt form  kan bidra med. Jag tänker mer på digitala verktyg som en variation i undervisningen. Med de yngre eleverna  behöver det inte ersätta andra läromedel men komplettera. Eleverna tilltalas ofta av de digitala lärverktygen men risken är att man mest använder sig av drill-program och det är kanske inte den kunskapen vi egentligen vill komma åt.
Tyckte det var intressant när man delade in lärverktyg i olika kategorier och insåg då att jag främst använder drill-program. Jag skulle vilja bli bättre på/få mer kunskap om program från de andra kategorierna. Jag tänker att skrivprogram som storybird (Ulrika) tillhör de kreativa och öppna programmen. Vill gärna lära mig mer om dessa program.

# data[].attributes.body
Vi använder oss av Drill i form av ex Matteportalen som är kopplat till Gleerups. Vi har även Bingel och Nomp som kompletterande delar. Vi använder Gleerups som digitalt läromedel med interaktiva böcker.

Simuleringsprogram använder jag inte alls, men skulle gärna testa i ex kemi och tk/fy. Tror jag hade varit superroligt!

Att välja läromedel är ju alltid svårt, och svårare är det kanske när man ska titta på de digitala läromedlen. Svårare att få en överblick till skillnad från att stå och bläddra i en bok. Frågor men hållpunkter som när man ska värdera läromedlet är toppen. Ska jag prova nästa gång.

# data[].attributes.body
I de yngre åldrarna använder vi ofta program med drillfunktion ex elevspel.
I matematiken jobbar vi med boken till viss del som interaktiv, framför allt jag som pedagog.
Simuleringsprogram har jag inte använt mig av men skulle gärna vilja pröva på.
Smartboarden kan väl höra till de kreativa och öppna programmen, vilket vi använder  oss av dagligen.

Att värdera de digitala läromedel kan jag bli bättre på,  framförallt att alla delar beaktas.  Det är lätt att man bara använder ett läromedel och inte tar sig tid till att fundera vad man kan göra med det.
Svårigheterna med de digitala läromedlen tycker jag är att ibland funkar inte tekniken runt omkring, eller att jag själv inte förstår och kan lösa problemen som uppstår.

# data[].attributes.body
- Anteckna sådant du tycker är särskilt intressant, viktigt eller saker som förvånar dig.

-Skriv ner idéer och tankar kring hur du, utifrån materialet, kan utforma och utveckla din egen undervisning.

# data[].attributes.body
Drillprogrammet:
Vi använder oss mest av denna metod, rätt/fel, direkt svar.
Ex: Bingel, Nomp, Elevspel.

Digitala lärspel:
Digitala lärspel använder vi oss inte av i Omega, däremot har vi tillgång till  brädspel så som schack, fyra i rad, sänka skepp i klassrummet.

Interaktiva böcker:
Gleerups? Inte använt mig av interaktiva böcker än men jag är intresserad av det och tror det kan vara ett bra tillvägagångssätt i undervisningen om tekniken fungerar samt komplement till annat material.

Simuleringsprogram:
Ingen erfarenhet av.

Kreativa och öppna program:
Ingen erfarenhet av,. Efter diskussion med Ulrika så kan smartboarden passa in som en metod under denna rubrik.

# data[].attributes.body
Gleerups digitala läromedel får väl främst betraktas som interaktiva böcker även om det också finns inslag av drill och simulering (kanske). Jag har också använt mig av geografispel (seterra.com eller webbmagistern) när eleverna har tränat på namngeografi. Sedan använder vi ju oss av exam.net vid provtillfällen även om det kanske är långsökt att kalla det för ett läromedel, det är ju mer ett digitalt hjälpmedel. I texten ges exempel på hur man kan använda film för att synliggöra och utveckla sina rörelser. Jag brukar använda det när vi jobbar med dans/rörelse till musik samt vid övningar som kräver komplexa rörelser, exempelvis gymnastik. Det tillför en möjlighet för eleverna att se sig själva utifrån och kan också vara ett bra stöd vid bedömning.  Jag har dock inte använt något särskilt program (finns det?) .

Bra med en "lathund" för att kunna värdera digitala läromedel. Det är lätt att man bara kör på...

# data[].attributes.headline
Välj någon/några frågor intresserar dig:

# data[].attributes.subject
Välj någon/några frågor intresserar dig:

# data[].attributes.body
Diskutera de olika genrerna som presenteras i artikeln. Vilka av dessa har ni tidigare använt i er undervisning?

Fundera kring de fyra fokusområdena, Interaktivitet, Innehåll, Form och Funktionalitet. Hur reflekterar ni kring detta när ni väljer material till er undervisning?

Vilka digitala läromedel använder du idag i din undervisning?

Hur hittar ni digitala läromedel idag? Vilka svårigheter har ni stött på?

Hur skulle du vilja arbeta med digitala läromedel i din undervisning?

# data[].attributes.body
Många verktyg innehåller Drillfunktionen, lärspel (typ Cheops körde jag mer förr, Gleerups böcker får väl betraktas som interaktiva, Simuleringsprogram skulle jag vilja använda mer, Onenote får väl betraktas som ett kreativt program.

Värdera digiläromedel tänker jag testa mer. Allt går så fort nu och det kommer nya varianter hela tiden. Ibland glömmer jag bort att fundera på vad jag/vi vill ha av läromedlet.

Sedan när det gäller svårigheter så finns det väl inte ett läromedel som passar alla och det är väl egentligen ingen skillnad mot tidigare när vi körde tryckta.

Jag vill arbeta mycket med digitala läromedel men vill ta tid och värdera mer. Bra tips på hur fick vi i texten