# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Heila%E2%80%94Bopa_kom%C4%93ta#Kom%C4%93tas_rot%C4%81cija

# data[].attributes.body
Heila—Bopa komētas aktivitāte un gāzu izviršana ārā no komētas nenotika vienādi pa visu kodola virsmu, bet gan tikai no noteiktiem tās punktiem. Pēc tā novērošanas bija iespējams aprēķināt komētas kodola rotāciju ap savu asi. Patiešām, tika novērots, ka Heila—Bopa komētas kodols griežas, bet ik pēc atšķirīgiem laika intervāliem rotācijas periods bija atšķirīgs. Tas bija, sākot ar 1 stundu un 20 minūtēm līdz pat 12 stundām un 5 minūtēm. Griešanās ar dažādiem periodiem norāda uz to, ka komētas kodolam bija vairāk nekā viena rotācijas ass.

# data[].attributes.body
Ar spektroskopa palīdzību uz Heila—Bopa komētas tika atklāti arī organiskie savienojumi, no kuriem daži iepriekš nekad nebija reģistrēti. Šīs sarežģītās molekulas varēja izveidoties kodola sastāvā vai arī ķīmisku reakciju veidā.

# data[].attributes.body
Viens no nozīmīgākajiem atklājumiem bija trešā veida komētas astes atklāšana. Papildus parastajām gāzu (jonu) un putekļu astēm tika atklāta vāja nātrija aste, kuru varēja reģistrēt tikai ar jaudīgiem mērinstumentiem un sarežģītu filtru sistēmu. Nātrija plūsma jau agrāk tika novērota pie citām komētām, bet nekad iepriekš tā nebija veidojusi asti. Heila—Bopa komētai tā sastāvēja no neitrāliem atomiem un stiepās 50 miljonu kilometru garumā.

# data[].attributes.body
Tomass Bops

bija celtniecības materiālu rūpnīcas vadītājs un amatieris astronoms. Viņš vēsturē ir iegājis kā viens no Heila—Bopa komētas atklājējiem. Tā bija pirmā komēta, ko viņš bija novērojis.

# data[].attributes.body
Alans Heils

ir amerikāņu astronomisko novērojumu veicējs. Heils ir dzimis Tačikavā, Japānā, bet uzaudzis Alamogordo, Ņūmeksikas štatā, ASV. Vēsturē iegājis kā viens no Heila—Bopa komētas atklājējiem.

# data[].attributes.body
Aprinķošanas periods: 2533 gadi
Orbītas slīpums:  89,4°

# data[].attributes.body
Heila bija ilglaicīgi redzama komēta, iespējams, ka tā ir 20. gadsimta visvairāk novērotā komēta, kā arī viena no spilgtākajām pēdējās desmitgadēs. Tā ar neapbruņotu aci bija redzama 18 mēnešus, kas ir kļuvis par rekordu. Iepriekšējais rekords piederēja 1811. gada Lielajai komētai, kuru salīdzinoši varēja redzēt divreiz mazāku laiku, tas ir, mazliet vairāk par deviņiem mēnešiem.

Heila—Bopa komēta tika atklāta 1995. gada 23. jūlijā aptuveni 7,2 AU attālumā no Saules, kā arī tika paredzēts, ka tā būs pietiekami spilgta, lai būtu saredzama ar neapbruņotu aci.

# data[].attributes.body
Vizītkarte

# data[].attributes.headline
šo prezentāciju vizītkartei nevar novērtēt, jo neatveras. Lūdzu pievieno atbilstošu formātu

# data[].attributes.subject
šo prezentāciju vizītkartei nevar novērtēt, jo neatveras. Lūdzu pievieno atbilstošu formātu

# data[].attributes.body
1.62 pavadoni
2. gazes tipa
3.9x lielaka

# data[].attributes.body
1.pundurplanēta
2.
3.Nav dots

# data[].attributes.body
1.Nīls Ārmstrongs un Bazs Oldrins
2.6 fāzes

# data[].attributes.body
Vizītkarte

# data[].attributes.body
2. gaazes tipa
3. 9 x lielaaka

# data[].attributes.body
2. 3 planeta
3.288-293 K

# data[].attributes.body
1. Jupitera pavadonis
2. Galileo Galilejs
3. tiek peiskaitīta zemes grupas planētām

# data[].attributes.body
2. Trešā planēta no Saules.
3. 288-293 K

# data[].attributes.body
1.Pirmie bija Nīls Ārmstrongs un Bazs Oldrins.
2.Mēnesim ir 6.fāzes

# data[].attributes.body
1. Koipera joslā
2. 2005.gada jūlijā
3.jā, uz Haumejas dienas ilgums ir īsāks nekā uz Zemes.

# data[].attributes.body
1. 4,60 gadi
2. 952,4 km
3. 2015. g. 6. martā

# data[].attributes.body
1.erīda
2. 2326±12 km
3.pelēka

# data[].attributes.body
1.  Eiropā šajā laikā tika ievēroti Saules plankumi, taču tie tika uzskatīti par atmosfēras parādībām.
2. Uz Saules notiek sprādzieni tās aktīvajos reģionos - ir daļas kur saules magnētiskais lauks ir itīpaši stiprs un, kad šī enerģija uzkrājas tā  tiek izlaista caur sprādzieniem.
3. Var būt teorētiski 3 milj. jūdžu attālumā pirms sadeg līdz nāvei.

# data[].attributes.body
1.Komētu atklājēji bijaTiho Brahe,Aristotelis un Regiomontans.
2.Komēta ir jebkurš maza izmēra kosmiskais ķermenis.
3.Vairāk nekā 4000 komētas.

# data[].attributes.body
1. Eiropa ir Jupitera pavadonis.
2. Galileo Galilejs ir pirmatklājējs.
3. To pieskaita pie Zemes grupas planētām, jo tā sastāv no iežiem.

# data[].attributes.body
1. Urānu atklāja Viljams Heršels.
2.Urānam ir 27 pavadoņi.
3. Urāna atmosfēra galvenokārt sastāv no hēlija un ūdeņraža.
4. Temperatūra ir vidēji 68 Kelvini.
5. Apriņķojuma periods ir 84 zemes gadi.

# data[].attributes.body
1.Neptūna atmosfēra sastāv no, ūdeņraža un hēlija.
2.Neptūnam pavadoņi ir 14.
3.Neptūna apriņķošanas periods ir vidēji 165 Zemes gadu laikā.

# data[].attributes.body
1. Komētu atklājēji ir Tiho Brahe, Aristotelis, Regiomontans.
2. Komēta ir maza izmēra kosmiskais ķermenis kas atrodas orbītā ap Sauli.
3. Vairāk nekā 4000 komētas

# data[].attributes.body
1. Venēra ir trešā spožākā planēta aiz Saules.
2. Venērai nav dabisko pavadoņu.
3. Temperatūra sasniedz +462 grādus.

# data[].attributes.body
Haumejai ir divi pavadoņi : Hiiaka un Namaka

# data[].attributes.body
1. Jupiteram ir 4 komplekti gredzenu
2. Jupiters ir 11 reizes lielāks par Sauli.
3. Jupiters ir gāzes tipa planēta.
4. Cilvēks nevarēs izturēt Jupitera temperaturu, jo ta ir aptuveni -130 grādi, Planētas virsma lielākoties sastāv no ūdeņraža, amonjaka, etāna, Cilvēkam ir vajadzīgs skābeklis, tāpēc viņam būs grūti tur izdzīvot

# data[].attributes.body
1. Kuri ir komētu atklājēji?
2. Kas ir komēta?
3. Cik pavisam ir zināmo komētu?

# data[].attributes.body
*https://www.google.lv/search?safe=active&source=hp&ei=y0UQXKO-JoGSsAG2j7L4DQ&q=kom%C4%93tas&oq=k&gs_l=psy-ab.1.0.35i39l2j0i67j0i131l3j0l4.95.95..2258...0.0..0.101.164.1j1......0....1..gws-wiz.....0.WOqYCaVRCuA
*http://profizgl.lu.lv/mod/book/view.php?id=19056&chapterid=4902
*https://www.google.lv/search?safe=active&q=regiomontanus&stick=H4sIAAAAAAAAAONgecToyy3w8sc9YSmXSWtOXmO04-IKzsgvd80rySypFFLhYoOypLh4pDj0c_UNzNJzKjUYpLi44DwlrqZ9Kw6xsXAwCjDwAADQRBzfUgAAAA&sa=X&ved=2ahUKEwjcxqjY9ZjfAhVB1ywKHXiaDi0Q6RMwDHoECAYQCA&biw=1366&bih=632

# data[].attributes.body
Tiho Brahe

# data[].attributes.body
Pavisam zināmas vairāk nekā 4000 komētas, bet to patiesais skaits ir daudz lielāks. Tās riņķo ap Sauli pa ļoti izstieptām orbītām. Pastāv komētas, kas atgriežas pie Saules ik pēc dažiem gadiem, bet lielai daļai komētu apriņķojuma periods ir tūkstoši un pat miljoni gadu. Vispazīstamākā ir Haleja komēta, kas atgriežas pie Saules reizi 76 gados. Komētas ir nelielas. Piemēram, Heila-Bopa komētas diametrs ir aptuveni 40 km. Komētas galvenokārt sastāv no sasaluša ledus un sasaluša oglekļa dioksīda, iežiem un putekļiem. Tuvojoties Saulei komēta sakarst un sasalušās vielas sāk iztvaikot. Komētai izveidojas apvalks un gāzu - putekļu aste, kas vienmēr vērsta projām no Saules.

# data[].attributes.body
Komētas kodols sastāv no ledus, putekļu, akmens un sasalušu gāzu maisījuma, kura izmērs caurmērā var būt no dažiem kilometriem līdz pat vairākiem desmit kilometriem.

# data[].attributes.body
Komētu orbitālie apriņķošanas periodi ap Sauli var būt dažādi, sākot no dažiem gadiem līdz pat simtiem un tūkstošiem gadu. Dažas nonāk Saules sistēmā tikai vienreiz, lai pēc tam to pamestu uz visiem laikiem, nonākot starpzvaigžņu telpā. Īsperioda komētas domājams ir veidojušās Koipera joslā, kas atrodas aiz Neptūna orbītas. Savukārt pārējās komētas iespējams veidojas tā sauktajā Orta mākonī — lielā, sfēriskā komētu mākonī aptuveni no 50 000 līdz 100 000 astronomisko vienību attālumā no Saules.

# data[].attributes.body
Kas ir komēta?
- ir jebkurš maza izmēra kosmiskais ķermenis, kas atrodas orbītā ap Sauli. Tuvojoties pietiekami tuvu Saulei, var redzēt komētas galvu un asti, kas veidojas izplūstot no komētas kodola gāzēm un putekļiem Saules vēja ietekmē.

# data[].attributes.body
1. https://www.nasa.gov/venus

2. https://www.universetoday.com/38143/who-discovered-venus/

3. http://www.starspace.lv/lv/saules-sistema/venera/

4. http://www.spacedog.lv/planeta-kura-atrodas-mums-vistuvak-venera/

# data[].attributes.body
1. Kura planēta no Saules ir Venēra?

2. Vai Venērai ir dabīgie pavadoņi?

3. Cik liela ir Venēras virsmas temperatūra?

# data[].attributes.body
1. Zinātnieki uzskata, ka Venera ir pirmā planēta, kuras kustība debesīs tika novērota un aprakstīta vismaz 2 tūkstošus gadu p.m.ē , bet  vel vienu no pētijumiem veica “Galileo” 1610. gadā kurš novirzija  savu teleskopu uz Veneru un apstiprināja “Copernicus” teoriju, rādot, ka Venera iziet pa atšķirīgām fāzēm, tieši tāpat kā Mēness. Fāzes atbilda Copernicus sniegtajām prognozēm un parādīja, ka Venera patiešām ir planēta, kas grozas ap Sauli, nevis ap Zemi.

1. Marinier 2 - Veiksmīgs pārlidojums, pēc kura starpplanētu zonde Pārlidoja Venēru 1962. gada 14. decembrī - ieguva datus par Venēras atmosfēru.

2. Venēra 6 - 1969. gadā PSRS zondes aparāts ar izpletņa palīdzību noturējās Venēras atmosfērā 51 minūti un ieguva datus.

3. Venēra 9 - 1975. gada veiksmīgi orbītā pētīja atmosfēru un mākoņu segu, bet vēlāk veiksmīgi nolaidās un ieguva pirmos virsmas attēlus no citas planētas.

# data[].attributes.body
Venera apriņķo Sauli 224,65 Zemes dienās, bet apgriežas ap savu asi tikai 243 dienās.

Venerai ir lēna rotācija atpakaļ (pulksteņa rādītāja virzienā), kas nozīmē, ka tā griežas no austrumiem uz rietumiem, nevis no rietumiem uz austrumiem

# data[].attributes.body
Attālums līdz Saulei.
Venēra ir 2. planēta no Saules , attālums no Venēra līdz Saulei ir 108 942 109 km, jeb  0.72 AU

Virsmas temperatūra
Temperatūra sasniedz 462 °C. Tādējādi Venera ir Saules sistēmas karstākā planēta.

Fiziskie parametri

Vidējais blīvums = 5,204 g/cm³

Virsmas diametrs = 12 104 km.

Fakti

Venera ir trešā spožākā planēta aiz Saules un Mēness, un to ir iespējams saskatīt ari dienā.

Venēra ir viena no divām planētām, kura griežas ap savu asi pulksteņrādītāja virzienā. Otra planēta ir Urāns.

Venerai nav dabisko pavadoņu.

# data[].attributes.body
1.)Cik ilgst viens apriņķojuma periods?
2.)Cik liels ir Cereras diametrs?
3.)Kurā gadā NASA zonde Dawn iegāja Cereras orbītā?

# data[].attributes.body
https://dawn.jpl.nasa.gov/science/ceres.html
https://www.tvnet.lv/5230859/septini-interesanti-fakti-par-pundurplanetu-cereru
https://lv.wikipedia.org/wiki/Cerera

# data[].attributes.headline
Pirmais aparāts , kas pētija Merkuru  bja zonde Mariner-10.2004 gadā Messenger ieguva precīzus datus par Merkuru.2025 gada Merkuru sasniegs BepiColombo.

# data[].attributes.subject
Pirmais aparāts , kas pētija Merkuru  bja zonde Mariner-10.2004 gadā Messenger ieguva precīzus datus par Merkuru.2025 gada Merkuru sasniegs BepiColombo.

# data[].attributes.headline
Rotāciju ap savu asi veic 59 Zemes dienās.Rotāciju ap Sauli veic 88 Zemes dienās.

# data[].attributes.subject
Rotāciju ap savu asi veic 59 Zemes dienās.Rotāciju ap Sauli veic 88 Zemes dienās.

# data[].attributes.headline
 Tuvākā planēta Saule - 58 miljoni km jeb 0,4 AU no Saules.Mazākā Saules sistēmas planeta.Diametrs - 4880 kmRadiuss - 2440 kmBlīvums - 5,43 g/cm3Tilpums - 60,827,208,742 km3Masa - 330,104,000,000,000,000,000,000 kg

# data[].attributes.subject
 Tuvākā planēta Saule - 58 miljoni km jeb 0,4 AU no Saules.Mazākā Saules sistēmas planeta.Diametrs - 4880 kmRadiuss - 2440 kmBlīvums - 5,43 g/cm3Tilpums - 60,827,208,742 km3Masa - 330,104,000,000,000,000,000,000 kg

# data[].attributes.body
Rotācija

Urāna ekvatoriālais diametrs ir aptuveni 51,118 km, tas ir 4 reizes lielāks nekā zemei. Urāns pārvietojas ap Sauli pa gandrīz riņķveida orbītu, veicot vienu apriņķojumu 84 Zemes gadu laikā.

Urāna rotācijas ass gandrīz sakrīt ar orbītas plakni(nobīdīta   par 2°) tāpēc Urāns it kā ŗipo pa orbītu. Vienu apgriezienu ap savu asi veic 17 stundās un 14 minūtēs

# data[].attributes.body
https://www.google.com/search?ei=gp4PXO21BYSUsAHKyqroDA&q=viljams+her%C5%A1els&oq=viljams+her&gs_l=psy-ab.3.0.0j0i22i30.445.4755..5733...0.0..0.101.700.10j1......0....1..gws-wiz.....0..0i67j0i131.z6949bchH5A

https://lv.wikipedia.org/wiki/Ur%C4%81ns_(plan%C4%93ta)

# data[].attributes.body
Kas atklāja Urānu?

Cik Urānam pavadoņi?

No kā sastāv, Urāna blīva atmosfēra?

Cik liela ir Urāna virsmas temperatūra ?

Urāna apriņķojuma perieods sastāda

# data[].attributes.body
Viljams Heršels bija Vācija dzimis britu astronoms , kurš kļuva slavens ar to, ka 1781.gada 13.martā atklāja planētu Urāns.

# data[].attributes.body
Urānam ir 27 pavadoņi:

Kordēlija

Ofēlija

Bjanka

Kresīda

Dezdemona

Džuljeta

Porcija

Rozalinda

Kupidons

Belinda

Perita

Paks

Meba

Miranda

Ariels

Umbriels

Titānija

Oberons

Francisko

Kalibans

Stefans

Trinkuls

Sikoroksa

Margareta

Prospers

Seteboss

Ferdinands

# data[].attributes.body
Atmosfēra un klimats
Urāna virsmas vidējā temperatūra ir 68 kelvini. Urānam ir ļoti blīva atmosfēra, kas sastāv galvenokārt no ūdeņraža un hēlija.

# data[].attributes.body
1. Pirmās Eiropas kosmiskās fotogrāfijas veica zonde „Pionner 10”,nolidojot garām pavadonim 1973. gada decembrī.
2. No 1995. gada decembra līdz 2003. gada septembrim Jupitera sistēmu pētīja kosmiskā zonde „Galileo”.

# data[].attributes.body
1. Minimālā To- 50K

2. Maksimālā To- 125K
3. Vidējā To - 102K

# data[].attributes.body
Eiropa vairāk līdzinās Zemes grupas planētām, jo sastāv no iežiem. Tā pilnībā ir pārklāta ar ūdens slāni. Centrā, iespējams, atrodas neliels metālisks kodols

# data[].attributes.body
1. Kurai Saules sistēmas planētai Eiropa ir pavadonis?
2. Kurš tiek uzskatīts par planētas pirmatklājēju?
3. Pie kāda veida planētām tiek pieskaitīta Eiropa, kāpēc?

# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Eiropa_(pavadonis)
https://nasasearch.nasa.gov/search?query=europe&affiliate=
http://www.starspace.lv/lv/saules

# data[].attributes.body
Eiropa ir Jupitera pavadonis, mazākais no četriem Galileja pavadoņiem. To dēvē arī par Jupiters II.

# data[].attributes.attachment_link.description
Simon Marius Quote Simon Marius Portrait Astronomer Simon Marius Simon Marius Discoveries Simon Marius Discovers Andromeda Simon Marius and Galileo Galelieo Marius and Simon Simon Marius Full Name Simon Marius Gymnasium Simon Marius Founder of Europa

# data[].attributes.body
Galileo Galilejs

# data[].attributes.body
1. Galileo Galilejs -Eiropu atklāja 1610. gadā ar pasaulē pirmo teleskopu.
2. Simons Mariuss- viņš pretendēja uz pirmatklājēja statusu, novēroja pavadoni 1609.gadā, taču pētījumu rezultātus nebija publicējis.

# data[].attributes.body
Sinhronizēta
1.Aprinķošanas periods- 85 stundas.
2.Vidējais aprinķošanas ātrums- 13740 km/s

# data[].attributes.body
1.Attālums līdz Zemei: 628 300 000 km
2.Diametrs- 3122 km
3.Vidējais rādiuss- 1569 km
4.Virsmas laukums- 3,09*10⁷ km
5.Masa- 4,80*1022 kg

# data[].attributes.body
1. Kādas joslas apgabals seko pēc Neptūna orbītas?                                  2. Kad par planētu tika ziņots oficiāli?                                                  3. Vai dienas ilgums uz Haumejas ir īsāks nekā uz Zemes?

# data[].attributes.body
1.https://theplanets.org/haume

2.https://www.space.com/12694-dwarf-planets-solar-system-tour-countdown.html
3.https://solarsystem.nasa.gov/planets/dwarf-planets/haumea/in-depth/

# data[].attributes.body
Maikls Brauns (1.attēls) 2004. gada Decembrī to atklāja, bet  Džozefs Luiss Ortizs Moreno (2.attēls) bija pirmais, kas par to paziņoja 2005. gada Jūlijā.

# data[].attributes.body
Apriņķojuma periods: 284.12 zemes gadi ( jeb 103774 dienas). Orbitēšanas ātrums: 4531 km/s.

# data[].attributes.body
Haumeja atrodas Koipera joslā, kas ir apgabals aiz Neptūna orbītas aptuveni 43.13 astronomisko vienību(6,452,000,000 km ) attālumā no Saules.                          Ekvatoriālais diametrs : 1960-1518 km.
Polārais diametrs: 996km.

# data[].attributes.headline
Мой дилер инопланетянин 

# data[].attributes.subject
Мой дилер инопланетянин 

# data[].attributes.body
Cena 2.59 eur

# data[].attributes.body
1.Saturnam ir 62 pavadoņi;
2.NASA ir apstiprinājusi 53, taču 9 ir provizoriski;
3." Titāns", "Encelāds", "Diona", "Mimass" u.c. attēlā Titāns( 2. lielākais pavadonis Saules sistēmā)

# data[].attributes.body
1. Cik Saturnam ir pavadoņi?
2. Kāda tipa planēta ir Saturns?
3. Cik reizes Saturna diametrs ir lielāks par zemes?

# data[].attributes.body
Saturna attēli no zondes "Cassini"

# data[].attributes.attachment_link.title
New NASA video of Saturn with stunning real images from Cassini

# data[].attributes.attachment_link.description
NASA's Cassini spacecraft first began orbiting Saturn in 2004. For the last 13 years, it has seen sights on Saturn that no other spacecraft has shown us. Here are some of the best images from Cassini's mission, so far. Read more: http://www.businessinsider.com/sai FACEBOOK: https://www.facebook.com/techinsider TWITTER: https://twitter.com/techinsider INSTAGRAM: https://www.instagram.com/tech_insider/