# data[].attributes.body
presentation

# data[].attributes.body
ägg och mjölk

# data[].attributes.body
Val av kött

# data[].attributes.body
Frågor och svar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Varför tjatar ni om kött? Spelar det verkligen någon roll vad folk äter?

Jo, det gör det. Bland annat för att kött- och mejeriprodukter påverkar klimatet lika mycket som världens alla bilar, bussar, båtar och flygplan tillsammans. Det beror på flera saker. Kor och får släpper ut stora mängder metan, vilket är en betydligt mer kraftfull växthusgas än koldioxid. Även djurens avföring, gödsel, och produktionen av foder står för stora utsläpp.
Läs Jordbruksverkets information om kött och miljö
Dessutom är majoriteten av världens djuruppfödning väldigt ineffektiv. Djuren matas med kalorier som skulle kunna ge mat till många fler människor om kalorierna inte tog en omväg genom djuren. Största delen av vår jordbruksmark används till djurfoder. Därför tar en helt växtbaserad kost bara upp en femtedel så mycket mark jämfört med en svensk genomsnittskost.
Läs doktorsavhandling från Chalmers om markanvänding Läs Naturvårdsverkets rapport om hållbara konsumtionsmönster
Men det finns fler miljöaspekter än klimatet att tänka på när vi konsumerar. Därför är det viktigt att vi, om och när vi äter kött, väljer det med omsorg. Det kött som gör störst nytta för miljön är det ekologiska och svenska naturbetesköttet, som bidrar till en rik biologisk mångfald. Fler surrande bin, fåglar och blommor helt enkelt!

2. Men vi behöver ju kött varje dag för att må bra?

Nej, det finns gott om proteinkällor från växtriket - nötter, bönor, linser och kikärter är alla fulla med både protein och andra nyttigheter.

Idag äter vi svenskar i genomsnitt så mycket kött att vi ökar risken för tarmcancer, bröstcancer, diabetes, övervikt och hjärt- och kärlsjukdomar. Bland annat Världscancerfonden, Livsmedelsverket och Jordbruksverket rekommenderar att vi minskar animaliekonsumtionen av hälsoskäl.

Därför är det smart både för miljö och hälsa att äta en till största delen vegetabilisk kost och om och när du äter kött välja ekologiskt eller svenskt naturbeteskött.
Läs Livsmedelsverkets råd >>
3. Men vad spelar det för roll vad vi äter i lilla Sverige, det egentliga problemet borde väl vara den växande medelklassen i Kina?

Genomsnittssvensken äter ungefär dubbelt så mycket kött som det globala genomsnittet. Köttkonsumtionen i Sverige har ökat med 45 procent sedan 1990. Glädjande nog kunde vi se en vegotrend under 2014, vilket gjorde att konsumtionsökningen stannade av - men det är långt ifrån tillräckligt, varken ur miljö- eller hälsosynpunkt. Det gäller oavsett hur hög konsumtionen är i andra länder.

Och visst är den ökande köttkonsumtionen i länder som Kina ett växande klimathot, men det betyder inte att Sverige och andra länder kan sänka ambitionsnivån. Vi måste alla hjälpas åt för att minska belastningen på miljö och klimat. Dessutom är konsumtionen per person i Kina fortfarande långt ifrån de mängder vi konsumerar i Sverige.
FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation FAO:s statistik över globala köttkonsumtionen >>
4. Det är väl stor skillnad på kött och kött? Kyckling är väl rätt klimatsmart?

Visst har kyckling lägre klimatpåverkan än gris. Och gris har lägre påverkan än kor. Men både höns och grisar får foder som konkurrerar med annan produktion. Om markerna istället skulle användas för att göra vegetabilisk mat till fler, istället för kött och mejerier till färre, skulle vi kunna använda resurserna mer effektivt. Då räcker marken till mer - både mat, bioenergi och natur.

En frisk planet innebär också att flera aspekter måste vägas in, inte enbart klimatpåverkan. Det som genererar minst utsläpp behöver inte vara det som även gynnar den biologiska mångfalden, minskar övergödningen i haven eller sprider minst gifter. Till exempel importerar vi besprutad soja från Brasilien som foder till svenska kycklingar. Soja som dessutom producerats på mark där regnskog har skövlats, vilket är negativt för den biologiska mångfalden. När all miljö- och klimatpåverkan slås samman är det tydligt att kött och mejerier generellt har betydligt större negativ påverkan på planetens hälsa, än vegetabilisk mat.

5. Men soja, då? Bidrar man inte till massa regnskogsskövling om man äter tofu och andra vegetabiliska alternativ?

Människans hunger efter allt mer kött och mjölk har varit den huvudsakliga drivkraften bakom skövlingen av regnskog. Skogen har huggits ned för att ge plats åt köttdjur och intensiv odling av soja, som sedan blir foder till kor, gris och fågel i framför allt västvärlden, exempelvis Sverige. Skogsskövlingen har orsakat enorma utsläpp av växthusgaser, minskad kolinlagringsförmåga och inte minst utrotning av arter och förstörda ekosystem.

Sojaodlingen ger i sin tur stora problem med användning av extremt giftiga bekämpningsmedel och minskad biologisk mångfald. Huvuddelen av sojan som odlas används som foder och endast en mycket liten del används i livsmedel. Det är inte sojabönan i sig som är problemet utan den enorma efterfrågan på foder som kräver en intensiv odling.

6. Vadå, säger ni att alla ska bli veganer?

Nej, men för att hålla oss inom planetens gränser måste vi dra ned rejält på konsumtionen av kött och mejerieprodukter. Den som enbart äter växtbaserat gör en stor insats för miljön, men det gör också den som drar ner på köttet och väljer det med större omsorg, det vill säga ekologiskt eller svenskt naturbeteskött.

7. Hur tänkte ni att vi ska kunna behålla våra öppna landskap utan kött?

Landskapet växer inte igen på grund av veganer, vegetarianer eller andra människor som drar ner på köttet. Den köttproduktion som bidrar till miljönytta, som ett rikt växt och djurliv, ska finnas kvar. Men idag är ungefär hälften av köttet som äts i Sverige importerat och kycklingar och grisar bidrar sällan till någon miljönytta. Även fodret är ofta importerat, inte sällan från Brasilien. Det handlar med andra ord om en radikal minskning av dagens köttkonsumtion, vilket veganer och vegetarianer snarare hjälper Sverige att nå.

8. Ska vi verkligen ha betesdjur, trots att de påverkar klimatet så mycket?

Ja, betande djur är helt avgörande för att hålla landskapet öppet. Många växter, insekter, fjärilar, vilda bin och fåglar är beroende av öppna landskap och lever i ett samspel med varandra. Den biologiska mångfalden ger oss flera ekosystemtjänster vi inte klarar oss utan. Det handlar bland annat om produktion av mat, ren luft, kolinlagring, matjordsbildning, och pollinering.
Läs mer om nyttan med betande djur här
Naturbetesmarker är också dåligt lämpade för annan livsmedelsproduktion än bete. Och om Sverige ska nå miljömålet om ett rikt odlingslandskap finns ett behov av att öka betandet på obrukade betesmarker. Det betyder inte att vi behöver fler betesdjur, utan att de djur vi har ska beta i större utsträckning, och på rätt ställe. Eftersom långt ifrån alla betesdjur betar på naturbetesmarker, betyder det att merparten av köttet som konsumeras inte alls bidrar till miljömålen.
Läs mer om riksdagens miljökvalitetsmål Ett rikt odlingslandskap
9. Men gräsätande kor måste ju vara klimatneutrala? De ingår ju i ett naturligt kretslopp.

Tyvärr kommer kor aldrig att vara klimatneutrala eftersom de bildar stora mängder metangas i sitt matsmältningssystem. Metan ingår i kolets kretslopp, men när kolet tar omvägen via metan ökar atmosfärens metanhalt och därmed klimatpåverkan jämfört med om kolet hade blivit koldioxid direkt. Kor släpper givetvis inte ut mer kol än de äter, men klimatpåverkan per kolatom är betydligt större när kolatomerna ingår i metan istället för koldioxid. Metanets värmande effekt är 34 gånger större än koldioxidens, beräknat på 100 år.
Läs IPCCS rapport om olika växthusgasers påverkan på klimatet
Men kor har ju alltid funnits, kanske du tänker. Och klimatet löpte inte amok för det? Problemet är att det idag finns ungefär 50 gånger fler tama än vilda idisslare på jorden. Det har bidragit till att metanhalten i atmosfären är 150 procent högre idag än den var för 250 år sedan. Dessutom leder dagens storskaliga djuruppfödning till skogsskövling för att ge plats åt foderodlingar och betesmarker, vilket också påverkar klimatet kraftigt. Det i kombination med utsläppen av fossilt kol innebär ett stort klimatproblem, som vi bara kan lösa om vi minskar på både koldioxid- och metanutsläppen.
På nätverket Uppsalainitiativets blogg beskriver en doktorand från Chalmers hur kornas metan påverkar klimatet.
FN:s jordbruksorgan FAO har skrivit några bra rapporter om hur djuruppfödningen påverkar miljö och klimat: "Livestock's long shadow" (2006) och "Tackling climate change through livestock" (2013) .

10. Men det här går ju inte ihop! Var ska alla ekologiska grönsaker få gödsel ifrån när djuren blir färre?

Ekologisk produktion har inte alla lösningar - och växtnäringsproblemen som måste lösas är i hög grad gemensamma i alla former av jordbruk. I dag tillförs mer näring i form av kväve till ekosystemen än någonsin tidigare. Det har rubbat hela det globala kvävekretsloppet och är grundorsaken till övergödningen av haven samt en tung orsak till klimatpåverkan, försurning och ozonhål. Forskningen om planetens gränser visar att jordbrukets tillförsel av kväve måste minska med hela 59 procent på global nivå. Utmaningen är enorm - det framtida jordbruket måste bygga på något annat än konstgödsel.

Ekologisk odling utan konstgödsel är därför både en viktig drivkraft för att få fram smarta lösningar och nödvändigt för att minska belastningen på planeten. I stället för konstgödsel används andra metoder som i högre grad bygger på kretslopp, växtföljder och kvävefixerande grödor. Och utvecklingen går framåt; det finns exempel på ekologisk brödspannmål som endast gödslas genom odling av kvävefixerande grödor och det finns tekniker som kan cirkulera ren fosfor från våra avlopp. Och genom utveckling av spannmålssorter kan vi få bättre avkastning vid mindre mängder kväve.
Läs mer om gröngödsling
11. Nä, nu känns det krångligt. Ekologiskt, svenskt, vegetariskt, veganskt - hur ska man tänka egentligen när det gäller mat?

Lugn, vi hjälper dig! Vi har gjort en liten priolista:

1. Frossa i grönt - det är det viktigaste du kan göra för klimatet och miljön. Och då menar vi inte bara gurka och sallad. Tänk nötter, frön, rotsaker, svamp, bönor, linser, ärtor, tofu, sojaprodukter, groddar, gröna blad, färgglada grönsaker och en massa annat smaskens!

2. Byt till eko - så bidrar du till friskare vatten, gladare djur, mindre gifter och att fler fåglar och blommor trivs. Och i länder som Brasilien behöver inte människor förgiftas när de plockar dina bananer eller skördar dina kaffebönor.

3. Välj kött med omsorg - om och när du äter kött, tänk på att minska portionen och välja ekologiskt och svenskt naturbeteskött.

12. Men vadå, på vintern växer ju inga grönsaker i Sverige. Är det verkligen klimatsmart att flyga hit mat från andra sidan jordklotet?

Självklart är flyg jättedåligt för klimatet men det är faktiskt väldigt liten andel av den mat vi importerar som fraktas med flyg, med undantag för en del känsliga färska frukter och grönsaker med kort hållbarhet som bär och färska baljväxter. Det mesta fraktas på fartyg eller med lastbil, vilket ger små utsläpp per kilo mat. Transporterna står därför överlag för en väldigt liten del av klimatpåverkan från vår matproduktion.

Betydligt större roll spelar produktionssättet. Det kan alltså vara bättre att odla grönsaker efter säsong för att slippa använda energikrävande växthus, och sedan frakta dem dit där det inte är säsong. Faktum är att din bilresa till affären troligtvis är en mycket större miljöbov än transporten av din favoritmat från andra sidan jordklotet. Kör hårt med dramaten, cykelväskan och armmusklerna istället!
Läs Kommerskollegiums rapport från 2012: "Handel, transporter och konsumtion. Hur påverkas klimatet?" Läs IVL:s rapport från 2013: "Food consumption choices and climate change"
13. Jaha, men är inte detta politikernas ansvar?

Vi har alla ett ansvar. Politikerna har dessvärre varit ovanligt tröga när det gäller att minska konsumtionen av kött och mejeriprodukter, så den gröna folkliga trenden vi började se 2014 är varmt välkommen. Bästa kuren mot fega politiker är nämligen modiga medborgare som visar vägen.

Naturskyddsföreningen tjatar såklart på politikerna också. I vår rapport "Det subventionerade köttet" föreslår vi bland annat en klimatavgift på kött som kan betala för ekosystemtjänster i jordbruket. Och vi tycker att kommuner och landsting borde satsa på betydligt mer grönt i skolmatsalar, på sjukhus och i annan offentlig bespisning. Bra för både klimatet, budgeten och folkhälsan!

# data[].attributes.attachment_link.description
Jo, det gör det. Bland annat för att kött- och mejeriprodukter påverkar klimatet lika mycket som världens alla bilar, bussar, båtar och flygplan tillsammans. Det beror på flera saker. Kor och får släpper ut stora mängder metan, vilket är en betydligt mer kraftfull växthusgas än koldioxid.

# data[].attributes.body
Välj rätt kött i affären

# data[].attributes.body
Sli- konto krävs

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
madelens matmyter : finns det trynen och knorrar i korven?

# data[].attributes.attachment_link.title
Madelens matmyter : Finns det trynen och knorrar i korven?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad innehåller falukorv egentligen? Är det sant att delar av grisen som tryne och knorr mals ner och hamnar i korvsmeten? Madelen ska ta reda på hur det ligger till och hon börjar med att besöka en grisbonde för att se hur djuren som hamnar i korven föds upp.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla ägg är märkta med en kod som anger produktionssätt, ursprungsland och producent. Ägget kan också vara märkt med en rosa check. När du ser en rosa check på ägget betyder det att ägget är certifierat i enlighet med svensk äggkvalitet. Den garanterar att hanteringen uppfyller världens hårdaste krav inom djurvälfärd, livsmedelssäkerhet, smittskydd och produktkvalitet.

# data[].attributes.body
Nomineringarna till årets fejkprodukt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Margarin med mer palmolja än raps och fruktdryck med 15 milligram frukt. Bland finalisterna i 2018 års "Årets matbluff" finns några starka kandidater som slirar på sanningen i sin produktdesign.

Det har blivit dags att utse 2018 års största matbluff, ett antipris som konsumentföreningen Äkta vara arrangerar för årets mest vilseledande livsmedelsprodukt. Av rekordhöga 120 nomineringar har en jury utsett fem finalister. Av dem ska svenska folket rösta fram en "vinnare" som tillkännages i slutet av januari.

Vill sätta press på producenterna

Syftet med antipriset är att uppmärksamma produkter som inte håller vad de lovat, samt att sätta press på livsmedelstillverkarna som säljer produkter som slirar på sanningen.

- När vi handlar mat tar vi väldigt många och snabba beslut. Man har inte tid och lust att granska varje produkt. Detta utnyttjar livsmedelstillverkarna genom att undanhålla sanningen på framsidan. Man är i ett gränsland, en gråzon. Men baksidan innehåller sanningen, säger Björn Bernhardson, verksamhetsledare på Äkta vara.

Läs också: Koderna avslöjar mejeriprodukternas ursprung

Här är finalisterna i Årets Matbluff 2018

Grönsaksjuice Garant

"Ekologisk kallpressad grönsaksjuice" lockar hälsomedvetna konsumenter. Flaskdesignen antyder att produkten innehåller enbart grönsakerna rödbeta, selleri och fänkål. Men i själva verket innehåller denna spansktillverkade juice två tredjedelar betydligt mindre eftertraktad äppeljuice. Andelen fänkål är dessutom 0,08 procent.

Palmolja i Lätta Original

På ovansidan av det klassiska lättmargarinet Lätta stoltserar tillverkaren med att margarinet är gjort med "svensk rapsolja och smakrik kärnmjölk". Men bland de gula rapsblommorna som utsmyckar paketet finns på baksidan den finstilta texten som avslöjar att den främsta ingrediensen, utöver vatten, är långt ifrån svensk. Lätta innehåller mer palmolja än raps, vilket är en mycket ifrågasatt råvara ur miljö- och hälsoaspekt.

Läs också: Därför bör du undvika palmolja

Guanabana i Festis

För att falla under kategorin fruktdryck ska denna flaska Festis vara smaksatt med guanabana, vilket namnet också antyder. Men drycken innehåller endast 0,003 procent puré av den tropiska guanabanan.

- Mängden frukt är alltså 15 milligram i varje flaska. Om du skulle ta en enda normalstor frukt så skulle den räcka till 66 000 flaskor. Det blir 13 kilometer upp i himlen om man staplar dem på varandra. 0,003 procent är en så mikroskopiskt liten volym så den har ingen effekt eller betydelse. Det är bara ett alibi som man har bemödat sig att stoppa i flaskan för att kunna kalla det fruktdryck, säger Björn Bernhardson.

Oatlys Havregurt

För vissa är ett av skälen till att äta yoghurt den levande bakteriekulturen. Vid vanlig yoghurttillverkning pastöriseras mjölken innan den syras med mjölksyrabakterier för att inte förstöra bakteriekulturen. Havregurt är ju som namnet anspelar på ett försök att imitera yoghurtens konsistens och smak. Men Havregurten är ultrahögpastöriserad, vilket innebär att alla bakterier är döda när den hamnar i frukosttallriken.

Läs också: Boxholmsupproret: Så stor del av Arlas produkter är importerade

Glacéau Smartwater från Coca-Cola

Coca-Colas tillverkning av "Smartwater" är en krånglig procedur. Först ångdestilleras vanligt källvatten eller mineralvatten för att ta bort de naturligt förekommande mineralerna. Sedan tillsätts mineraler på konstgjord väg. Men denna process är näringsmässigt värdelös menar Äkta vara i sin nominering. Dessutom har produkten ett ovanligt högt pris - 40 kronor litern (flera gånger dyrare än odestillerat källvatten och mineralvatten) - och transporteras från fabrikerna i Storbritannien respektive Nederländerna.
Här kan du rösta fram "Årets matbluff 2018" (obs: extern länk)

# data[].attributes.attachment_link.title
Här är årets 5 lurigaste livsmedel - nu ska värsta matbluffen koras! | Land.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Margarin med mer palmolja än raps och fruktdryck med 15 milligram frukt. Bland finalisterna i 2018 års "Årets matbluff" finns några starka kandidater som slirar på sanningen i sin produktdesign. Det har blivit dags att utse 2018 års största matbluff, ett antipris som konsumentföreningen Äkta vara arrangerar för årets mest vilseledande livsmedelsprodukt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Koka ägg | Matlagningsskola och Matlagningstips | MatHem - Tasteline

# data[].attributes.body
Därför dricker vi allt mindre mjölk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inget annat livsmedel har haft så mycket symbolik kopplat till sig som mjölken. Från 1930-talet och 50 år framåt drack vi svenskar enorma mängder mjölk. Den stöttades av en gigantisk propagandakampanj backades upp av myndigheter, läkare, lärare och andra experter. Alla var de eniga om mjölkens förträfflighet.

Men idag är det många som väljer bort mjölken. Kanske för att vi inte längre vill kopplas ihop med det typiskt svenska, visar etnologisk forskning. Men också för att synen på hälsa och miljö har förändrats.

Svensk symbol

Mjölk har inte alltid varit en självklarhet i svenska glas. Först i slutet av 1800-talet, senare än vad många kanske tror, slog mjölken igenom på riktigt. Det var uppfinnandet av pastöriseringen som var avgörande för mjölkens stora genombrott. Det gjorde drycken ofarlig, något den inte varit tidigare.

- Mjölken kallades faktiskt det vita giftet tidigare, för det var med mjölken som tuberkulos och andra sjukdomar spreds, säger Håkan Jönsson, etnolog vid Lunds universitet som forskat på mjölk som samhällsfenomen i 15 år.

Efter pastöriseringen slagit igenom, och till och med blivit lag i Sverige i slutet av 1930-talet, var det fritt fram för mjölken. Från 30-talet och framåt var mjölken en symbol för det typiskt svenska och förespråkades i stora reklamkampanjer där den upphöjdes till en sorts nationaldryck. Samtidigt föddes den moderna näringsfysiologin och mjölk blev en symbol för svensk hälsa.

- Mjölken var livsmedlens motsvarighet till funktionalismen. Den var rationell, ren, fräsch, vit och utan onödiga krusiduller, säger Håkan Jönsson.

Nya ideal

Men sedan hände något. Med 80-talet kom en ny inställning, och det typiskt svenska var inte längre lika åtråvärt.

- Idén om att vara osvensk blev något positivt, speciellt när det gällde att äta. Först kom det franska och italienska, och sedan det thailändska och japanska, säger Håkan Jönsson.

Idag ifrågasätts dessutom mjölkens hälsoeffekter. I många studier pekas den nu ut som ohälsosam och rent av farlig. Bland annat visade en svensk från förra året ett samband mellan risken att dö i hjärt- och kärlsjukdom och hur många glas mjölk en person dricker per dag.

Dessutom ifrågasätts om det är etiskt försvarbart att dricka mjölk ur ett miljöperspektiv. Livsmedelsverket rekommenderar att vi minskar vårt mjölkdrickande eftersom mjölken har relativt stor påverkan på miljön. Mjölkindustrins utsläpp av växthusgaser kommer framför allt från kornas fodersmältning, som producerar metangaser. Lagring av kogödsel, produktion av foder och transporter bidrar också till utsläppen.
Mjölkbranschen i kris
Frågan är om mjölken fortfarande har en plats i vårt moderna, hälsofixerade och miljömedvetna samhälle. Idag väljer många bort mjölk och den blir allt mindre vanlig som måltidsdryck. Vi dricker inte ens hälften så mycket som vi gjorde på 1950-talet, och vegetabiliska mjölkdrycker har ökat i försäljning med 25 procent bara det senaste året. Som en följd är mjölkbranschen i kris och Sverige har de senaste åren förlorat mer än en mjölkbonde per dag.

Men trots att mjölken må ha mist sin ställning som måltidsdryck tror Håkan Jönsson att mejeriprodukter fortfarande kan ha en relativt ljus framtid.

- Mjölken mister sin särställning men är långt ifrån att försvinna. Vad man gjort med mjölken från kon har ju skilt sig mycket genom tiderna. Nu är det ju till exempel jättepopulärt med kvarg som tidigare användes som grismat. Och vi äter mer smör och ost än någonsin, så mjölk används ju också till mycket annat, säger han.
Mer om mjölkens uppgång och fall kommer i kvällens avsnitt av Vetenskapens värld, 20.00 i SVT2.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mjölken var en svensk nationaldryck under 50 års tid. En symbol för svenskhet och hälsa och den självklara måltidsdrycken i hemmet, skolan och restaurangen. Men det har förändrats drastiskt. Mjölkdrickandet i Sverige har mer än halverats. Idag är mjölkbranschen i kris, och Sverige förlorar mer än en mjölkbonde per dag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att vi bör stoppa i oss mer vegetariskt har förmodligen inte undgått dig som är mån om din hälsa och miljön. Så sent som förra året gav Livsmedelsverket ut kostråden "Hitta ditt sätt att äta grönare, lagom mycket och röra på dig" med rekommendationer om alltifrån socker och fett till kött och mejeriprodukter.

Även kokböcker, matbloggar och recept i tv och tidningar innehåller allt oftare helgröna alternativ, där till och med komjölken bytts ut mot drycker från växtriket. Och livsmedelsbutikerna svarar på efterfrågan, med ett växande utbud av havredryck, sojadryck och mandeldryck i hyllorna.

Men hur bra är egentligen den nya "mjölken" sett ut näringssynpunkt? Lägger man ut dubbelt så mycket för en liter kokosdryck vill man ju veta att den är minst lika nyttig för kroppen som en tetra lättmjölk.

Åsa Brugård Konde är nutritionist på Livsmedelsverket - och hon råder dem som vill använda växtdryck i stället för komjölk att välja varianter som har berikats med vitaminer och mineraler, vilket ska framgå på förpackningen.

- I sig är de här dryckerna inte tillräckligt näringsrika för att kunna ersätta mjölken. Mjölk innehåller naturligt bra med kalcium, selen, riboflavin och vitamin B12 - det gör inte exempelvis havredryck.

- Vanlig komjölk berikas även med D-vitamin, enligt regler. Det har hittills inte varit obligatoriskt för växtbaserade alternativ, men kommer snart att bli, säger hon.

"Köp helst lättmjölk eller minimjölk"

Alltså: om du vill haka på den nya havre/mandel/kokos-trenden bör du välja drycker som innehåller tillsatta näringsämnen. Vad gäller den vanliga mjölken, som Livsmedelsverket fortfarande håller högt, rekommenderas de magra alternativen.

- Fett är nödvändigt för oss, men just det fett som finns i mjölkprodukter är inte det mest hälsosamma. Så köp helst lättmjölk eller minimjölk, säger Åsa Brugård Konde.

På det stora hela tycker hon man ska undvika att snöa in på ETT alternativ till den traditionella mjölken:

- Det är bra att variera mellan sorterna, eftersom de ger olika näringsämnen.

Dietisten Sofia Antonsson håller med - och påminner även om att välja alternativ utan socker:

- Nästan alla mjölkfria drycker finns i både sötad och osötad form, där det senare så klart är att föredra.

Vill du veta vilken växtmjölk som är nyttigast respektive onyttigast? I kommande punkter kommenterar Sofia Antonsson de olika alternativen. Klicka dig vidare med pilarna.
LÄS MER: 3 bra skäl att skippa mjölken

# data[].attributes.attachment_link.title
Nya hälsomjölken - inte så nyttig som du tror

# data[].attributes.attachment_link.description
Att vi bör stoppa i oss mer vegetariskt har förmodligen inte undgått dig som är mån om din hälsa och miljön. Så sent som förra året gav Livsmedelsverket ut kostråden "Hitta ditt sätt att äta grönare, lagom mycket och röra på dig" med rekommendationer om alltifrån socker och fett till kött och mejeriprodukter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Från Papa till Potatis

För tio tusen år sedan odlade inkaindianerna "papa", som var en tålig gröda, högt uppe i Anderna. Potatisen gav makt och välstånd, man tillbad till och med en potatisgudinna, Axomama. På 1600-talet tog de spanska erövrarna potatisen till Europa där "patatan" blev "potato" och så småningom vår älskade potatis.

Olaus Rudbeck anses vara den förste som tog in potatisen till vårt land. År 1655 började han odla potatis i sin anlagda Botaniska trädgård i Uppsala. Men den som oftast får ta åt sig äran av att ha tagit potatisen till Sverige är Jonas Alströmer. På sin gård Nolhaga utanför Alingsås började han att odla potatis år 1724, med potatisutsäde som troligtvis kom från England. Alströmer uppmärksammade också den nya jordfruktens värdefulla näringsinnehåll och möjligheter.

"Att laga eller tillreda desse rötter äro för de förmögne mångahanda Maner. De hafva nästan samma smak som troufles, när de väl äro tillrede; äro mycket delicate att äta till kiött och fläsk, som fisk, ...In summa, denna rotens godhet och bruk i ett hushåld, är så mångfaldig att den ei nog kan berömas,....."

En av rikets adelsfruar, Eva De La Gardie spelade också stor roll för spridandet av kunskap om potatisen. Eva propagerade för alternativ användning av potatisen, nämligen för tillverkning av stärkelse - puder samt till "brännewins bränning". För sina insatser att sprida kunskap om potatisen invaldes Eva som första kvinna i Kungliga Vetenskapsakademien.

Potatisen blev hjälten under 1700-talssvälten, men också brännvin och finmat. Hela den fantastiska historien finns berättad på potatisitiden.se

# data[].attributes.attachment_link.description
För tio tusen år sedan odlade inkaindianerna "papa", som var en tålig gröda, högt uppe i Anderna. Potatisen gav makt och välstånd, man tillbad till och med en potatisgudinna, Axomama. På 1600-talet tog de spanska erövrarna potatisen till Europa där "patatan" blev "potato" och så småningom vår älskade potatis.

# data[].attributes.body
Livsmedelsverke

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undrar du vad den gröna färgen på en del potatisar kommer från? Det är klorofyll, som bildas när potatisen utsätts för ljus. Ljuset kan också stimulera gifter att bildas, därför är den gröna färgen en signal. Om man äter mycket grön potatis kan man bli sjuk. Skär bort det gröna så minskar risken. Potatisar som är helt gröna ska du slänga.

Vad är glykoalkaloider?

Glykoalkaloider är beska och giftiga ämnen som är en naturlig beståndsdel i potatis. De skulle kunna kallas potatisens naturliga bekämpningsmedel mot skadedjur. De glykoalkaloider som kan bildas i potatis heter solanin och chakonin.

Är glykoalkaloider farligt?

Om du får i dig mycket glykoalkaloider kan du bli illamående, få diarré och magsmärtor. I riktigt allvarliga fall kan man även få akuta symptom från nervsystemet. Men några allvarliga fall finns inte rapporterade från de nordiska länderna trots att solaninhalten i potatisen är hög här i Norden jämfört med andra länder.

När bildas glykoalkaloider i potatis?

Alla potatissorter bildar glykoalkaloider som en del av sitt försvar. Det är känt att stress kan leda till förhöjda halter, men stresskänsligheten hos potatis varierar mycket mellan de olika sorterna. Även typen av stress har betydelse. Det kan till exempel handla om extrema väderförhållanden under odling eller om potatisen utsätts för ljus eller mekaniska skador.

Hur undviker jag att utsättas för alltför stora mängder av glykoalkaloider?

Förvara potatisen mörkt så håller du nere halten glykoalkaloider. Att skala potatisen minskar mängderna eftersom det mesta av glykoalkaloiderna sitter i eller närmast under skalet. Skär alltid bort gröna eller skadade delar av potatisen med god marginal.

Om potatisen är grön rakt igenom eller har stora skador, släng den. Har din potatis fått groddar kan du äta den, bara du tar bort groddarna. Knölen innehåller inte förhöjda nivåer av glykoalkaloider men groddarna är exceptionellt rika på dessa ämnen.

Ett bra råd om du odlar potatis, är att se till att den är ordentligt kupad, det vill säga lägg upp jord, så att knölarna skyddas från solljus.

Är ekologisk potatis bättre?

Nej, både ekologiskt och konventionellt odlad potatis bildar glykoalkaloider. En sammanvägning av flera studier tyder på att det inte finns någon skillnad i glykoalkaloidhalt mellan konventionellt och ekologiskt producerad potatis.

Fördjupning

Hur påverkar glykoalkaloider kroppen?

Glykoalkaloider påverkar strukturen och integriteten av cellmembraner, och överföringen av impulser i nervsystemet. Det senare har glykoalkaloiderna gemensamt med några av de bekämpningsmedel som används mot skadedjur. Glykoalkaloiderna är inte cancerframkallande och det är inte känt att de kan ge andra långsiktiga skador.

Gränsvärden

I Sverige och vissa andra länder tillämpas ett gränsvärde för glykoalkaloider på 200 mg/kg färskvikt. Det finns ännu inget gemensamt gränsvärde för EU.

Vad gäller för olika potatissorter?

Det är känt sedan tidigare att potatissorternas uppsättning av arvsanlag har betydelse för bildandet av glykoalkaloider. På 1980-talet upptäcktes att sorterna Ulster Chieftain och Magnum Bonum, ofta fick glykoalkaloidhalter över 200 mg/kg. De slutade därför säljas trots att de under många år tillhört de vanligaste i sorterna Sverige. Variationen i olika potatissorters förmåga att bilda dessa ämnen under stress har utretts av svenska och tjeckiska forskare. Potatisorter godkända att odlas inom EU är också tillåtna att odlas i Sverige, men till skillnad från svenska sorter inte alltid prövade att odlas under svenska förhållanden. Glykoalkaloidhalterna i matpotatis som förekommer på den svenska marknaden håller nu på att undersökas.

Hur påverkar miljön halterna?

Förutom potatissorternas genetiska egenskaper har växtförhållandena stor betydelse för glykolalkaloidhalterna. Man har sett att halterna i samma potatissort kan variera kraftigt mellan olika växtplatser och odlingsår. Lika viktigt som det är att testa nya potatissorter på halten av glykoalkaloider innan de släpps ut på marknaden, är därför att testa om nya odlingssystem påverkar glykolalkaloidbildningen.

Referens

Branzell och Hellenäs (1999) Undvik höga halter glykoalkaloider: välj potatis av rätt sort! Vår Föda 3: 4-9.

Petersson et al. (2013) Glycoalkaloid and calystegine levels in table potato cultivars subjected to wounding, light and heat treatment. Journal of Agricultural and Food Chemistry 61:5893-5902.

Elvingsson och Norlin (2015) Samordnat kontrollprojekt 2015, Glykoalkaloider, kadmium och bly i potatis. Livsmedelsverkets rapportserie nr 23/2015.

# data[].attributes.attachment_link.description
Undrar du vad den gröna färgen på en del potatisar kommer från? Det är klorofyll, som bildas när potatisen utsätts för ljus. Ljuset kan också stimulera gifter att bildas, därför är den gröna färgen en signal. Om man äter mycket grön potatis kan man bli sjuk. Skär bort det gröna så minskar risken.

# data[].attributes.attachment_link.description
En svensk äter i genomsnitt 45 kg potatis per år. I det här programmet studerar vi potatisen, som är ett av våra viktigaste baslivsmedel. Hur kom potatisen till Sverige? Hur odlas den idag? Vi lär oss om vad en potatis innehåller, hur den växer och vad man kan använda potatis till.

# data[].attributes.body
Vad står märket SMAK för?

# data[].attributes.body
Varför ägget är miljövänligare än till exempel kött

# data[].attributes.attachment_link.description
Källor: SIK, Livscykelanalys (LCA) av svenska ägg, Rapport Nr 783 2008, Göteborg, 2008 SIK, Greenhouse gas emissions from Swedish production of meat, milk and eggs, Rapport Nr 793, Göteborg, 2009 LRF, Maten och Miljön, Livscykelanalys av sju livsmedel, Stockholm, 2002 Livsmedelsverket, På väg mot miljöanpassade kostråd, Rapport 9 2008, Stockholm, 2008 Livsmedelsverkets Livsmedelsdatabas Foto: ©iStockphoto/Kadir Barcin Foto, toppbild: ©Mocktail/Sara Hertzman Persson

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.body
Quizlet: Att träna på grönsaker

# data[].attributes.attachment_link.title
Fiskguiden - Du som konsument kan bidra till ett mer hållbart fiske genom att göra ett medvetet val när du äter fisk och skaldjur.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du som konsument kan bidra till ett mer hållbart fiske genom att göra ett medvetet val när du äter fisk och skaldjur.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Små mängder växthusgaser
Klimatet tjänar faktiskt på att kycklingen bara har en mage. Det gör att kycklingen släpper ut ytterst små mängder metan. Den metan som släpps ut i samband med kycklinguppfödning bildas främst vid gödselhanteringen. Av de vanligaste köttslagen genererar kyckling minst utsläpp och den svenska kycklingbranschen har dessutom, genom flera långsiktiga åtgärder, exempelvis investering i flis- och halmpanna, god djurhälsa och djuromsorg samt effektiv foderkvot, lyckats minska sina utsläpp av växthusgaser per kilo kött.

Små mängder foder - korta transporter
Kycklingen är mycket bra på att utnyttja fodret och behöver därför äta relativt lite. Av ca 1,75 kg foder blir det 1 kg kyckling. Det innebär att litet går till spillo och att det inte bildas några stora mängder gödsel, som bidrar till övergödning och växthuseffekten. Svenska kycklingar äter också till största delen svenskt spannmål, och ofta från den egna gården. Det innebär korta och få transporter.

Kycklingen behöver också protein för att växa och må bra. Detta protein kommer till viss del från importerad soja. Svensk Fågel skull vilja byta ut sojan mot exempelvis balj- och oljeväxter som kan odlas i Sverige. Inom EU gynnas inte odling av balj- och oljeväxter idag, vilket gör att den svenska och europiska produktionen fortfarande är mycket låg.

Låg och smart användning av resurser
Kycklingens foder kräver små odlingsarealer och den totala energianvädningen är låg och effektiv. Den största energiförbrukningen står själva uppfödningen av kycklingen för, i första hand handlar det om uppvärmning av stallarna.

Eget kretslopp
För tjugo år sedan stod olja för ca 80 % av den totala energiförbrukningen på svenska kycklinggårdar. Idag är större delen av den använda energin förnyelsebar. Detta beror på att nästan nio av tio kycklingbönder inom Svensk Fågel idag har ett eget kretslopp på den egna gården, värmer upp stallar och många gånger även bostadshusen på gården. Något som kraftigt minskat behovet av fossila bränslen som olja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Små mängder växthusgaser Klimatet tjänar faktiskt på att kycklingen bara har en mage. Det gör att kycklingen släpper ut ytterst små mängder metan. Den metan som släpps ut i samband med kycklinguppfödning bildas främst vid gödselhanteringen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fem frågor om den storsäljande laxen ASC för odlad fisk:
1. Är det inte bättre att äta lax än nöt- och griskött ur klimatsynpunkt, fisk är ju en effektivare proteinbildare än kor och grisar?
Jo, så är det, men odlad lax för med sig många andra miljöproblem. Mer än 90 procent av laxen i svenska butiker är odlad i norska fjordar. Laxen matas med vild fisk, bland annat från Peru där bestånden fiskas allt för hårt. Odlingarna bidrar därför till överfiske och en orättvis fördelning av de marina resurserna mellan nord och syd.

Odlingarna sprider också parsiter som laxlöss till vilda laxar. Sjukdomar får också lätt fäste i odlingarna. Laxar från odlingar rymmer och beblandar sig med vilda bestånd i lekälvarna. Laxyngel, smolt, som kommit till genom att odlade laxar blandat sig i leken ger yngel som ofta har dålig vandringinstinkt och dålig
överlevnad.

Den vilda laxen som redan är starkt hotad påverkas negativt. I dag arbetas det hårt föratt den vilda laxen ska räddas. EU vill stärka de vilda bestånden.
2. Hur ska jag då bete mig i butiken? Finns det någon lax jag kan köpa?
Både Naturskyddsföreningen och WWF - Världsnaturfonden - anser att odlad lax kan ätas sparsamt. Lax bör betraktas som lyxmat, som den ansågs vara tidigare.
3. Det finns väl också kravodlad lax?
Ja, och den får grönt ljus i fiskeguiderna. Kravodlingarna är lite bättre men dessa odlingar är inte heller utan problem. De ekologiskt odlade laxarna matas med fiskrens av exempelvis torsk. Det fungerar i liten skala, men det skulle inte fungera som generell lösning.
4. Kan det inte bli bättre ordning på odlingarna framöver?
Odling av fisk, vattenbruk, är en näring som omhuldas av politiker och samhällsplanerare, både i Sverige och på EU-nivå. Potentialen för förbättringar anses vara stor. Just nu pågår ett nationellt arbete inom Jordbruksverket med att ta fram åtgärder för ett svenskt vattenbruk. Naturskyddsföreningen har varit delaktig i processen. Ska svenskt växa måste det vara hållbart, det vill säga bygga på arter som inte kräver vildfångad fisk som föda och bedrivas påett sätt som inte skadar den lokala miljön, till exempel i stängda system.
5. Finns det inga nya idéer om laxodling?
Danska laxodlare har börjat pröva landbaserad laxodling. Metoderna utvecklas i USA och Canada. Laxen odlas i stora bassänger med vatten som hela tiden recirkulerar och renas. Metoden kan lösa en rad av laxodlingens problem. Ingen övergödning, inga parasiter och inte heller mediciner eller hormoner behövs.

Det forskas också kring nya foder till odlad rovfisk. Många hoppas nu bland annat på att musslor ska kunna bli ett miljövänligare foder. Med mer kunskap kan nya fiskodlingar kanske bli en motvikt till den stora köttproduktionen.

ASC för odlad fisk

Vild fisk miljömärks av MSC, Marine Stewardship Council och odlad fisk har börjat certifieras av ASC, Aquaculture Stewardship Council. Det finns i dag ibland ASC-märkt pangasius i butikerna. ASC-kriterier för lax finns klara men ännu är ingen certifiering beslutad. Många norska laxodlare har satt som mål att deras lax ska klara ASC-kraven inom några år. WWF har anslutit sig till ASCs certifiering.

- Vi gör i dagsläget en tuffare bedömning än ASC vad det gäller lax, jätteräkor och pangasuis, men inget utesluter att ASC skärper sig framöver och att vi då omprövar vår inställning, säger Mikael Karlsson, ordförande i Naturskyddsföreningen.

Större än laxen

I tropikerna odlas stora mängder av pangasius och tilapia. Globalt sett är de arterna mycket vanligare på matbordet än vad laxen är. Dessa fiskar skulle kunna odlas på ett mer hållbart sätt, men de flesta odlingar får ännu så länge underkänt i en miljögranskning. För två år sedan avslöjade Sveriges Radio allvarliga miljöproblem i de stora odlingarna i Sydostasien.
Läs mer om vilken fisk Naturskyddsföreningen rekommenderar>>
Texten är hämtad ut vår medlemstidning Sveriges Natur. Bli medlem så ingår tidningen, bland annat med avdelningen "Grön guide" med konsumenttips.
Fler smakprov från tidningen hittar du här >>

# data[].attributes.attachment_link.description
Fem frågor om den storsäljande laxen ASC för odlad fisk: 1. Är det inte bättre att äta lax än nöt- och griskött ur klimatsynpunkt, fisk är ju en effektivare proteinbildare än kor och grisar? Jo, så är det, men odlad lax för med sig många andra miljöproblem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Potatis, spannmål och ris innehåller viktiga vitaminer och mineraler. Fullkornsvarianterna är rika på fibrer, järn och folat (folsyra) och kan skydda mot hjärt- och kärlsjukdom och vissa cancerformer.

Jämfört med kött och fisk har potatis och spannmålsprodukter - pasta, bröd och gryn - låg miljöpåverkan. Ris som odlas på vattendränkta marker släpper ut relativt mycket växthusgaser, och påverkar därför klimatet mer än spannmål och potatis.

Potatis, spannmålsprodukter och ris som inte har besprutats så mycket eller inte alls, till exempel ekologiska alternativ, bidrar till en giftfri miljö.

Vilken potatis eller vilket spannmål du köper påverkar miljömålet om begränsad miljöpåverkan och en giftfri miljö.

Visste du ...
... att riskonsumtionen i Sverige har ökat med 40 procent sedan 1990? I genomsnitt äter vi nu 5-6 kilo ris per person och år.

Fördjupad information

Informationen har tagits fram i samarbete med Naturvårdsverket.

Påverkan på klimatet

När det gäller potatis, spannmål och ris kommer utsläppen av växthusgaser främst från odling och transporter. Vid odlingen är det användandet av gödsel, framför allt mineralgödsel, och plöjningen av marken som orsakar utsläpp av växthusgaser.

Vattendränkta risodlingar orsakar betydligt större utsläpp än spannmåls- och potatisodlingar, eftersom metangas frigörs från den våta marken. En del risodlare torrlägger odlingarna under vissa perioder för att minska utsläppen av växthusgaser.

Om man jämför portionsstorlekar blir skillnaden mellan ris och potatis inte lika stor. Det beror på att potatis inte ändrar vikt vid tillagning, medan ris mer än fördubblar sin vikt. Skillnaden mellan ris och spannmålsprodukter blir också mindre om man räknar in energin som går åt vid förädlingen till pasta, couscous, bröd med mera. Trots detta har en portion ris större klimatpåverkan än en portion potatis eller pasta.

Eftersom odlingen av spannmål och potatis orsakar jämförelsevis små utsläpp av växthusgaser, får utsläppen från transporter relativt stor effekt. Hur stora de blir beror på hur långt, hur effektivt och med vilket transportmedel varan har fraktats. Tåg- och båttransporter leder till mindre utsläpp än långa transporter med lastbil.

Användning av växtskyddsmedel

Generellt används det mer växtskyddsmedel vid odling av ris än vid potatisodling. Minst växtskyddsmedel används i spannmålsodling.

Hur miljön påverkas av växtskyddsmedel beror på mängd, typ och hantering av medel, vilket i sin tur bland annat beror på odlingsteknik och klimatfaktorer. I länder med kallare klimat är problemen med skadedjur och sjukdomar ofta mindre, och där används därför generellt mindre växtskyddsmedel än i varmare länder.

Mer information

Mer information på andra webbplatser

I ekologisk odling används inte kemiska växtskyddsmedel, vilket minskar miljöbelastningen från giftiga ämnen. Det kan dock vara ett problem framför allt vid potatisodling eftersom en del av skörden riskerar att bli förstörd på grund av angrepp. Det gör att svinnet vissa år kan bli betydligt större än vid konventionell potatisodling.

Miljösmarta matval

# data[].attributes.attachment_link.description
Potatis, spannmål och ris innehåller viktiga vitaminer och mineraler. Fullkornsvarianterna är rika på fibrer, järn och folat (folsyra) och kan skydda mot hjärt- och kärlsjukdom och vissa cancerformer. Jämfört med kött och fisk har potatis och spannmålsprodukter - pasta, bröd och gryn - låg miljöpåverkan.