# data[].attributes.headline
Kap. 1 
Digitale tekster i skolens læringslandskab i Digital læsedidaktik 

# data[].attributes.subject
Kap. 1 
Digitale tekster i skolens læringslandskab i Digital læsedidaktik 

# data[].attributes.body
Af Jens Jørgen Hansen

Digitale tekster beskrives på tre niveauer

1. Tekstens design (hvordan væves informationer sammen)

2. Tekstens interaktive arena (hvordan interagerer teksten med læseren)

3. Teksten som redskab i en social praksis (hvordan bruger vi teksten i sammenhæng. F.eks. som medie til at kommunikere med)

Funktionel læsekompentence:
At man forstår, kan anvende, reflektere over og engagere sig i indholdet.

Tekstdesignet:
De retoriske valg og fortolkninger af verden, som en tekstproducent har foretaget ift. at udforme en tekst og fremstille et budskab.

Det dynamiske tekstdesign:
Fire former for digitalteksters formål:
1. Netsted
2. Teksttyper
3. Genrer
4. Mikrogenrer
(se noter for uddybning)

Statiske udtryksformer: s. 25-27

Består af tegn som ikke bevæger sig. Læseren bevæger øjnene ift. Dem. Aktiverer vores sanser på forskellig vis.

Dynamiske udtryksformer: s. 27-29

Karakteriseret ved at forandre sig over tid. Der er dog ligesom med skriften et potentiale for gentagen. Dog kan det være LIVE og dette stiller krav til opmærksomheden og hukommelsen. F.eks. en tale man hører på torvet.

# data[].attributes.body
Det læseteoretiske landskab - tre perspektiver
Af Dorthe Carlsen

Fokuspunkter:
1. Et kognitiv perspektiv på læsning.
Se oversigt på side 43-44. Der synliggøre de forskellige læseteoretiske perspektiver kategoriseret ud fra deres syn på læring.
Kognitiv orienteret læseteori lægger vægt på beskrivelse og forståelse af de indre mentale processer i læsning. Der er ikke én læseteori, der kan karakteriseres som kognitiv. Men et kognitivt perspektiv på læsning genfindes i en række læseteorier: Skemateori, Læseprocesmodeller, læsestrategier.

2. Et socialkulturelt perspektiv på læsning.
Dette er et modreaktion på den kognitivt orienterede læseforskning og et svar på det nye tekstlandskab.
Et social-semiotisk perspektiv - læsning som meningsskabelse:Semiotiske perspektiv kan ses således: læsning er tegnskabelse. Tegn bliver skabt i læsningen, afhængigt af hvad der skal læses. Etnografisk perspektiv - hvor og hvornår gøres læsning?Etnografi er studier af verdens folkeslag og kulturer. Når man anlægger et etnografisk perspektiv på læsning, interesserer man sig for, hvordan mennesker gør læsning, ligesom man som etnograf for eksempel kan interessere sig for, hvordan mennesker i forskellige kulturer gør overgangen fra barn til voksen.

3. Et neurovidenskabeligt perspektiv på læsning.
Det neurovidenskabelige perspektiv tager udgangspunkt i biologien. Den neurovidenskabelige perspektiv tager blandt udgangspunkt og hjerneskanninger for, at vurder læsning. Nervepirrende: Læsning er en ny kulturel færdighed og derfor har mennesker ikke udviklet et "læse center" i hjernen, som man har med hører og syn. Derfor skal vi undervises i at læse, hvorimod vi er selvudviklende ift at se og hører.
Den digitale forskel - på tværs af de tre perspektiver: Anne Mangen pointere at der er forskel på de fænomenologiske rammefaktorer for læsning som tilbydes på papir og en skærm. Man skal derfor forholde sig til teknologiens 'grænsesnit'. Mangens egen empiriske forskning viser, at læsning på skærm fører til ringere læseforståelse en læsning af den samme tekst  på papir. Denne konklusion bygger på undersøgelser af en Norsk 10 klasse. Ved skærm læsning mister man ifølge Mange m. fl. De taktile ledetråde og derfor kræver det en større kognitiv indsats fra læseren.

# data[].attributes.headline
Kapitel 3 - DIGITAL LÆSEDIDAKTIK – AT LÆSE OG LÆRE I SKOLENS TEKST- OG LÆRINGSLANDSKAB

# data[].attributes.subject
Kapitel 3 - DIGITAL LÆSEDIDAKTIK – AT LÆSE OG LÆRE I SKOLENS TEKST- OG LÆRINGSLANDSKAB

# data[].attributes.body
Tre læsedidaktiske positioner i dette kapitel: den kognitive, den genrepædagogiske og den situative læsedidaktik.

Den kognitive:
Mål --> "At udvikle elevernes læseformer og læsestrategier til at læse og forstå fagenes tekster, som de kan tage i brug på en fleksibel og effektiv måde"

Centrale læsestrategier er hukommelsesstrategier, organiseringsstrategier, elaboreringsstrategier og overvågningsstrategier.

I skemaet (s. 78-79) er der angivet eksempler på praktiske metoder, som viser læsestrategiernes funktion i praksis.

Grundlæggende opfattes læring som en form for videnskonstruktion afhængig af den eksisterende viden, det skyldes at kognitiv læring er kendetegnet ved to faktor:

1) Aktiv processering - der forgår en aktiv bearbejdning af den nye information i forhold til ens eksisterende viden og erfaring.

2) Begrænset kapacitet i arbejdshukommelsen - man kan se arbejdshukommelsen som en flaskehals, så hvis man bliver bombet med informationer vil man ikke være i stand til at huske dem alle.

Den genrepædagogiske:
Mål --> At lære eleverne at læse og skrive i skolens genrer, socialisere dem ind i fagenes arbejdsformer og skolens tekstkultur og styrke deres udvikling af succesfulde læringsidentiteter (Rose & Martin 2013: 239).

Genrekortet (s. 86-87) er en konkretisering af skolens tekstkultur og fungerer som en guide til læreren til at få overblik over skolens centrale genrer og deres funktion og opbygning.

Nye genre i skolen: Informationssøgning, ideudvikling og vidensdeling. Den teknologiske og pædagogiske udvikling bidrager til at udvide skolens reservoir af genrer, tekstaktiviteter og praksisformer, som eleven skal kende til.

Den situative læsedidaktik:
Mål --> at eleverne udvikler læse- og læringskompetencer til personligt, kreativt og kritisk at deltage i og engagere sig i skolens læringssituationer og læringskultur

Den situerede læsedidaktik er ikke en etableret læsedidaktik, og er blot et nyt bud på en læsedidaktik.

“Situeret læsedidaktik bygger på den tilgang til læsning, man kalder situated literacies, hvor ”literacy is a social practice” (Barton & Hamilton 2000: 9) “ Situated literacy er en forskningsteori, der bidrager til at undersøge forskellige tekstpraksisser i bestemte situationer, hvor tekster spiller en rolle for meningsdannelse og praksisdeltagelse”

Den situerede og genrepædagogiske læsedidaktik minder om hinanden, fordi de begge har som mål at inkludere eleverne i skolens praksis.
Forskellen:
- Den situerede læsedidaktik tager udgangspunkt i, at der i skolen er en læringskultur med flere forskellige typer af læringspraksisser og læringsgenrer, hvor Rose & Martin forstår praksis i lyset af en klasserumsorienteret læringsaktivitetsmodel.
- Den situerede læsedidaktik vil endvidere styrke eleverne i at håndtere og eksperimentere med nye, uforudsigelige og komplekse læringssituationer.

# data[].attributes.headline
Kap. 4 
Læsedidaktikkens funktioner og læseunderviserens kompetencer i Digital læsedidaktik 

# data[].attributes.subject
Kap. 4 
Læsedidaktikkens funktioner og læseunderviserens kompetencer i Digital læsedidaktik 

# data[].attributes.body
Af Jens Jørgen Hansen

Læsedidaktikken

har fokus på læseundervisningens hvad, hvordan og hvorfor

Er optaget af at forstå, hvad det vil sige at undervise i læsning

Den didaktiske funktionsmodel (se bilag 1)

Modellen viser, at didaktikken har flerfoldige funktioner

Læsefaglighedstrekanten (se bilag 2)
Læsefagligheden kan siges at indeholde tre dimensioner:

1. Udvikle tekstforståelse og strategier til at læse tekster

2. Eleverne skal kende og bruge skolens genrer til at håndtere faglige opgaver og forstå og handle i skolens tekstkultur

3. Eleven skal udvikle læringsmetoder til at håndtere læringssituationer og deltage i skolens læringskultur

Den faglige læringstaksonomi (se bilag 3)
- Den faglige læringstaksonomi viser den læringsmæssige dybde af læsefagligheden.
- Den er lavet af Sharpe og Beetham.

# data[].attributes.body
Den didaktiske funktionsmodel

# data[].attributes.body
Læsefaglighedstrekanten

# data[].attributes.headline
Artikel fra 
Viden om Læsning 
"Søgning er læsning"  

# data[].attributes.subject
Artikel fra 
Viden om Læsning 
"Søgning er læsning"  

# data[].attributes.body
Af Jeppe Bundsgaard

1.
Læsemåder: måder at orientere sig fysisk på i en tekst
Læsestrategier: særlige teknikker at læse med

2.
Gunther Kress: Vi ser skærmen som en visuel enhed og derfor orienterer vi os på skærmen som om det var et billede.

3.
Tre læseformer ved skærmlæsning
Centrallæsning: opmærksomheden rettes mod midten af skærmen
Periferlæsning:
Opmærksomhed mod skærmens periferi
Lineær læsning:
En tekstblok læses fra det øverste venstre hjørne mod nederste højre.

4.
Surfesøgning
Man kan enten:
søge fra det konkrete til det abstrakte
- hvilken funktion søger man - og hvilke veje skal man gå?
* Hvilken knap skal man f.eks. trykke på, hvis man skal finde et tlf. nr?
Søge fra det abstrakte til det konkrete
- man skimmer hen over menuer og ikoner, for at se om de kunne lede til det man søger.
Læsning af den nære kontekst:
Hvad fortæller overskriften på en menu om menupunkterne.

5.
Søgning på nettet er læsning
1. hvilke ord står der på de sider, der er relevant at finde?
2. Fragmentoverblikslæsning = læsestrategi
man vælger det fra, der ser irrelevant ud
3. Overblikslæsning
= læsning, der forholder sig til teksters modaliteter samt vurdering af betydningen for udtrykket
4. Fokuslæsning
= Finde frem til et sted i en tekst, der handler om det, man leder efter