# data[].attributes.body
Vaade linnusele

# data[].attributes.headline
Kihelkonna kirik on ehitatud 13. sajandi teisel poolel arvatavalt aastal 1287. Esialgne kirik oli ilma tornita. See oli algselt küll planeeritud kuid jäi ehitamata. Algselt oli kirik planeeritud ka kaitserajatiseks. Säilinud on kiriku võlvimaalingud 13. sajandist. Renessanss-stiilis altarimaal on maalitud aastal 1591 ja kantsel valmistatud aastal 1604, mida täiendati 1794. aastal. Sakraalehitisest endast uuem kooriruumi idaküljel asetsev käärkamber ehitati 19. sajandil.14 registriga oreli ehitas kirikule 1805. aastal meister Johann Andreas Stein. See orel on Eesti vanim. Friedrich Weissenborn ehitas selle 1890. aastal ümber ja lisas teise manuaali, millega lisandus ka neli registrit. Orel restaureeriti 2018. aastal. Kellatorn, mis asub kirikust eraldi, ehitati 1638. aastal. Kellad paiknesid eraldiasuvas hoones kuni läänetorni ehitamiseni aastail 1897–1899. Kellatorn on ainulaadne kogu Baltikumis, kuna on vanim säilinud kirikust eraldiseisev kellatorn. Pärast 2009. aasta restaureerimist kostab sealt taas kellahelin.  Kirikus avaldavad muljet eelkõige kõrged kuppeljad raidvõlvid reljeefsete päiskividega. Kirikust lõuna pool näed Sa eraldiseisvat kellatorni – kampaniili. Hea teada: Kihelkonna kiriku torni kasutati algselt ka tuletornina. Kihelkonna kiriku altarisein ja kantsel on Eesti vanimad, kiriku kampaniil on ainus samalaadne ehitis kogu Eestis ja kogu Põhja Euroopas.

# data[].attributes.subject
Kihelkonna kirik on ehitatud 13. sajandi teisel poolel arvatavalt aastal 1287. Esialgne kirik oli ilma tornita. See oli algselt küll planeeritud kuid jäi ehitamata. Algselt oli kirik planeeritud ka kaitserajatiseks. Säilinud on kiriku võlvimaalingud 13. sajandist. Renessanss-stiilis altarimaal on maalitud aastal 1591 ja kantsel valmistatud aastal 1604, mida täiendati 1794. aastal. Sakraalehitisest endast uuem kooriruumi idaküljel asetsev käärkamber ehitati 19. sajandil.14 registriga oreli ehitas kirikule 1805. aastal meister Johann Andreas Stein. See orel on Eesti vanim. Friedrich Weissenborn ehitas selle 1890. aastal ümber ja lisas teise manuaali, millega lisandus ka neli registrit. Orel restaureeriti 2018. aastal. Kellatorn, mis asub kirikust eraldi, ehitati 1638. aastal. Kellad paiknesid eraldiasuvas hoones kuni läänetorni ehitamiseni aastail 1897–1899. Kellatorn on ainulaadne kogu Baltikumis, kuna on vanim säilinud kirikust eraldiseisev kellatorn. Pärast 2009. aasta restaureerimist kostab sealt taas kellahelin.  Kirikus avaldavad muljet eelkõige kõrged kuppeljad raidvõlvid reljeefsete päiskividega. Kirikust lõuna pool näed Sa eraldiseisvat kellatorni – kampaniili. Hea teada: Kihelkonna kiriku torni kasutati algselt ka tuletornina. Kihelkonna kiriku altarisein ja kantsel on Eesti vanimad, kiriku kampaniil on ainus samalaadne ehitis kogu Eestis ja kogu Põhja Euroopas.

# data[].attributes.body
Mälestusmärk muinaseestlastele

# data[].attributes.body
Muhu maalinn oli muinasaja linnus, mis asus praeguse Saare maakonna Muhu valla edelaosas Linnuse küla tasasel põllul. Linnusevallid ei olnud loodusliku tekkega vaid olid kokku kantud inimeste poolt. Tol ajal oli Muhu tiheda asustusega saar ja linnus omas suurt tähtsust saare elus. Linnamäel ümmargust õue (umbes 3500 ruutmeetrit) ümbritsenud ringvallist veeti suurem osa Muhut ja Saaremaad ühendava Väina tammi ehitusmaterjaliks. Säilinud valli osad on 5–8 m kõrgused. Valli põhja- ja lõunaküljel on väravakäik. Ringvalli äravedamisel saadi 2 aardeleidu, neis on hõbe- ja pronksehteid, ripatsina kantud hõbemünte, klaashelmeid ja kaalud koos kapsliga. Arvatavasti peideti aarded veebruaris 1227. aastal, kui maalinna orduvägede poolt piirati ja vallutati. See oli muinaseestlaste viimane lahing vabaduse eest, Valjala linnus alistus juba lahinguta.
Linnuse kaitsjad tapeti ordumeeste poolt pea kõik. Maalinna piiramist ja vallutamist kirjeldab oma Liivimaa Kroonikas ka Läti Hendrik.