# data[].attributes.headline
YouTube kanal Gradske knjižnice i čitaonice Vinkovci 

# data[].attributes.subject
YouTube kanal Gradske knjižnice i čitaonice Vinkovci 

# data[].attributes.attachment_link.description
Gradska knjižnica i čitaonica Vinkovci je kulturna ustanova grada Vinkovaca.

# data[].attributes.headline
Digitalizirana zbirka Gradske knjižnice i čitaonice Vinkovci 

# data[].attributes.subject
Digitalizirana zbirka Gradske knjižnice i čitaonice Vinkovci 

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalizirana građa Gradske knjižnice i čitaonice Vinkovci

# data[].attributes.attachment_link.description
© 2010 - 2018 Metelwin Digital Library - Zbirke - Statistika - - Digitalizirana građa Gradske knjižnice i čitaonice Vinkovci

# data[].attributes.body
Školska knjižnica OŠ Marija Bistrica

# data[].attributes.headline
Digitalna zbirka učeničkih slikovnica OŠ Dubovac, Karlovac

# data[].attributes.subject
Digitalna zbirka učeničkih slikovnica OŠ Dubovac, Karlovac

# data[].attributes.body
Zbirka slikovnica koje su izradili naši učenici - sudionici natječaja Moja prva knjiga. Sadrži 11 slikovnica oblikovanih od 2005. do 2019. godine.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zbirka slikovnica koje su izradili naši učenici - sudionici natječaja Moja prva knjiga
Petra V.: Putovanje kroz vrijeme, 2019.
(Poticajna nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Ana R.: Barbara u pustolovinama, 2018.
(Poticajna nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Lorien M.: Valerijino neobično putovanje, 2018.
(Poticajna nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Maja M.: Prvi san, 2016.
(Poticajna nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Dora K.: Kako su nastali maslačci, 2015.
(3. nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Elena K.: San, 2015.
(Posebna nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Pia Š.: Novi dres, 2014.
(2. nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Luka P.: Priča doktora ježa, 2014.
(2. nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Elena K.: Sretni grad, 2014.
(Posebna nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Dora K.: Misterij na jezeru, 2014.
(2. nagrada na natječaju Moja prva knjiga)
Karla Š.: Detektiv ribica i tajna Čudesne bisernice, 2005.
DIGITALNE SLIKOVNICE UČENIKA OŠ GRABRIK, KARLOVAC
Noa B. Bijeg iz cirkusa, 2011. Noa B.: Emil i vesela harmonika, 2012. Dora P.: Martina i brojevi, 2017. Dominik P.: Super igrač

# data[].attributes.attachment_link.description
Zbirka slikovnica koje su izradili naši učenici - sudionici natječaja Moja prva knjiga Petra V.: Putovanje kroz vrijeme, 2019. (Poticajna nagrada na natječaju Moja prva knjiga) Ana R.: Barbara u pustolovinama, 2018. (Poticajna nagrada na natječaju Moja prva knjiga) Lorien M.: Valerijino neobično putovanje, 2018.

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica i čitaonica Ogulin

# data[].attributes.attachment_link.title
Knjige koje su promijenile povijest svijeta

# data[].attributes.attachment_link.description
Book Creator is a simple tool for creating awesome digital books. Create your own teaching resources or have your students take the reins.

# data[].attributes.headline
Igraj se i uči – novi online edukativno-zabavni projekt Gradske knjižnice Kaštela

# data[].attributes.subject
Igraj se i uči – novi online edukativno-zabavni projekt Gradske knjižnice Kaštela

# data[].attributes.body
Projekt je osmišljen kao pomoć učenicima u lakšem savladavanju lektirnih djela nastave na daljinu. Namijenjen je učenicima, roditeljima, učiteljima, kao i svima onima koji se žele zabaviti i provjeriti svoje znanje.

Na internetskoj stranici Gradske knjižnice Kaštela www.gkk.hr nalaze se igrice u digitalnom obliku o lektirnim djelima od 1. do 4. razreda osnovne škole, a bazu igara ćemo stalno nadopunjavati novim primjerima.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gradska knjižnica Kaštela i učiteljice razredne nastave Esma Sarajčev i Anita Čupić predstavljaju zajednički projekt „Igraj se i uči".

Projekt je osmišljen kao pomoć učenicima u lakšem savladavanju lektirnih djela nastave na daljinu. Namijenjen je i roditeljima i učiteljima.

Na internetskoj stranici Gradske knjižnice Kaštela www.gkk.hr nalaze se igrice u digitalnom obliku o lektirnim djelima od 1. do 4. razreda osnovne škole, a bazu igara ćemo nadopunjavati novim primjerima.

Igrajući, učenici mogu bolje upoznati i razumjeti pojedino lektirno djelo.

Za igranje potrebno je kliknuti na poveznicu i uživati u igri.

Igre su besplatne, mogu se igrati bilo kada, vrijeme igranja nije ograničeno kao ni broj pokušaja.

Pozivamo učitelje/učiteljice da nam se pridruže svojim dobrim primjerima i tako pridonesemo ovom novom obliku nastave.
Upute i igre:
Puzzle (slagalice) su igre u kojima ćeš slagajući i spajajući dijelove otkriti po jedan lik iz omiljene priče.

Autori: Esma Sarajčev i Anita Čupić

1. Dr. Dolittle- spoji parove
https://learningapps.org/view12083052

2. Puzzle Pinokio:
https://www.jigsawplanet.com/?rc=play&pid=29a540a02d29

3. Puzzle Crvenkapica
https://www.jigsawplanet.com/?rc=play&pid=18b7e6f01d23

4. Puzzle Ružno pače
https://www.jigsawplanet.com/?rc=play&pid=23e7ccda7143

5. Puzzle Maca papučarica
https://www.jigsawplanet.com/?rc=play&pid=102dc2c7f6f4

6. Puzzle Pale sam na svijetu
https://www.jigsawplanet.com/?rc=play&pid=32865e7df4c4

7. Puzzle Snjeguljica
https://www.jigsawplanet.com/?rc=play&pid=346f6f7f008d

8. Kviz Jurnjava na motoru
https://learningapps.org/view12041571

9. Bijeli jelen - razvrstaj u grupu kojoj pripada
https://learningapps.org/view11773256

10. Kviz Bijeli jelen
https://learningapps.org/view11774560

11. Spoji parove Čudnovate zgode šegrta Hlapića
https://learningapps.org/view12085609

12. Hlapić - redoslijed događaja
https://learningapps.org/view12086716

13. Pale sam na svijetu - osmomjerka - pronađi zadane pojmove
https://learningapps.org/12098443

14. Pale sam na svijetu - kviz
https://learningapps.org/12098827

# data[].attributes.attachment_link.title
Igraj se i uči - lektira na zabavan način - Gradska knjižnica Kaštela

# data[].attributes.attachment_link.description
Gradska knjižnica Kaštela i učiteljice razredne nastave Esma Sarajčev i Anita Čupić predstavljaju zajednički projekt „Igraj se i uči". Projekt je osmišljen kao pomoć učenicima u lakšem savladavanju lektirnih djela nastave na daljinu. Namijenjen je i roditeljima i učiteljima. Na internetskoj stranici Gradske knjižnice Kaštela www.gkk.hr nalaze se igrice u digitalnom obliku o lektirnim djelima od 1.

# data[].attributes.headline
Youtube kanal Gradske knjižnice i čitaonice Ogulin

# data[].attributes.subject
Youtube kanal Gradske knjižnice i čitaonice Ogulin

# data[].attributes.body
Priče iz Knjižnice – čitanje priča djeci predškolskog i nižeg osnovnoškolskog uzrasta.
Priče za svaki dan – priče su pomno odabrane i namijenjene svakome tko želi uroniti u pozitivne duhovne poruke mudrih književnika.

# data[].attributes.body
Izdanja Filozofskog fakulteta u Zagrebu u otvorenom pristupu

# data[].attributes.attachment_link.title
FF Open Press - izdanja Filozofskog fakulteta u Zagrebu u otvorenom pristupu

# data[].attributes.body
Knjižnica Filzofskog fakulteta u Zagrebu otvorila je Virtualnu učionicu u kojoj se okupljaju edukativne infografike namijenjene prvenstveno studentima, ali korisne i za druge korisnike

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dobro došli u Virtualnu učionicu Knjižnice Filozofskog fakulteta - mjesto na kojem ćemo se virtualno sretati i otkrivati kako se lakše snalaziti u online svijetu Knjižnice. Svaki tjedan govorit ćemo o jednoj temi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dobro došli u Virtualnu učionicu Knjižnice Filozofskog fakulteta - mjesto na kojem ćemo se virtualno sretati i otkrivati kako se lakše snalaziti u online svijetu Knjižnice. Svaki tjedan govorit ćemo o jednoj temi.

# data[].attributes.headline
Repozitorij Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.subject
Repozitorij Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.body
Uspostavljen je u NSK radi prikupljanja, trajne pohrane i javnog pristupa rezultatima znanstvenoistraživačkog, intelektualnog i kreativnog rada svih djelatnika NSK.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Repozitorij Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu (NSK) je mjesto za prikupljanje, trajnu pohranu i slobodan pristup digitalnim sadržajima - rezultatima znanstvenoistraživačkog, intelektualnog i kreativnog rada svih djelatnika NSK.

# data[].attributes.attachment_link.title
Repozitorij Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.description
Repozitorij Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu (NSK) je mjesto za prikupljanje, trajnu pohranu i slobodan pristup digitalnim sadržajima - rezultatima znanstvenoistraživačkog, intelektualnog i kreativnog rada svih djelatnika NSK.

# data[].attributes.headline
Posebne zbirke Centra za znanstvene informacije IRB-a

# data[].attributes.subject
Posebne zbirke Centra za znanstvene informacije IRB-a

# data[].attributes.body
Uz zbirke znanstvene literature (zbirke knjiga, ocjenskih radova i znanstvenih časopisa), Centar za znanstvene informacije Instituta Ruđer Bošković
prikuplja i organizira građu i za 3 posebne zbirke.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uz zbirke znanstvene literature (zbirke knjiga, ocjenskih radova i znanstvenih časopisa), Centar za znanstvene informacije Instituta Ruđer Bošković pr...

# data[].attributes.body
Centar za znanstvene informacije IRB-a je implementirao online konferencijski alat te ga ponudio kao uslugu na razini cijelog Instituta. Time je omogućeno normalno funkcioniranje znanstvenika, organizacijskih jedinica te raznih tijela na IRB-u u ovo izazovno vrijeme pandemije COVID-19.

# data[].attributes.body
Rezervacija dvorana online je usluga za zaposlenike IRB-a kojom mogu rezervirati jednu od dvije konferencijske dvorane na Institutu te jednu računalnu učionicu u sklopu knjižnice za održavanje predavanja, sastanaka i druge potrebe.

# data[].attributes.body
FULIR (Full-text Institutional Repository of the Ruđer Bošković Institute) je institucijski repozitorij Instituta Ruđer Bošković koji sadrži cjelovite tekstove publikacija koje su napisali djelatnici Instituta. U FULIR se mogu pohraniti cjeloviti tekstovi radova objavljenih u znanstvenim časopisima ili zbornicima s konferencija, ocjenskih radova, poglavlja u knjigama, monografija, raznih izvještaja, priručnika, PPT ili posterskih prezentacija s konferencija i drugih događanja, ali i audio, video i audio-video materijali vezani uz rad IRB-a.

# data[].attributes.attachment_link.description
School of Electronics and Computer Science at the University of Southampton. More information and software credits.

# data[].attributes.headline
ŠESTAR - Baza podataka instrumenata za znanstvena istraživanja

# data[].attributes.subject
ŠESTAR - Baza podataka instrumenata za znanstvena istraživanja

# data[].attributes.body
Šestar je informacijski servis Centra za znanstvene informacije IRB-a koji sadrži podatke o instrumentima za znanstvena istraživanja smještenim pri znanstvenim, istraživačkim i visokoškolskim ustanovama u RH. Raspoložive informacije trebale bi unaprijediti korištenje postojećih instrumenata, potaknuti suradnju među znanstveno-istraživačkim ustanovama i samim istraživačima, kao i između znanosti i gospodarstva.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inventarni broj za potrebe prijave na Javni poziv MZO-a

Identifikator (ID) opreme koji je potrebno unijeti u rubriku: " Inventarni broj pod kojim je oprema upisana u Šestar" nalazi je u zagradi pored naslova instrumenta/opreme, npr. (Šestar ID: 123)

O projektu Šestar

Šestar" je zamišljen kao interaktivna baza podataka znanstvenih instrumenata smještenih pri znanstvenim, istraživačkim i visokoškolskim ustanovama u RH.

Raspoložive informacije trebale bi unaprijediti korištenje postojećih instrumenata, potaknuti suradnju među znanstveno-istraživačkim ustanovama i samim istraživačima, kao i između znanosti i gospodarstva.

Iskoristite Šestar kako biste promicali usluge koje nudite, instrumente koje ste izgradili i istraživanja koje provodite.

Na raspolaganju vam je 1.0 verzija baze podataka "Šestar". Sve Vaše primjedbe i sugestije su dobro došle!

Pretraživanje instrumenata

Administracija

Web-obrasci za upis instrumenata dostupni su samo osobama koji imaju AAI@EduHr korisnički račun. AAI elektronički identititet posjeduje svaki znanstvenik, nastavnik ili student, kao i svaki djelatnik ustanova u sustavu MZOŠ.

Kliknite OVDJE da biste se autenticirali.

Administracija podataka o opremi za znanstvena istraživanja smještenoj na ustanovama iz sustava znanosti i visokog obrazovanja RH

U svrhu osiguravanja točnosti i potpunosti podataka o oprema za znanstvena istraživanja smještenoj na ustanovi, čelnik ustanove može imenovati jednog ili više zaposlenika ustanove administratorima te ustanove.

Administrator pri ustanovi mora biti osoba koja posjeduje AAI korisnički račun otvoren pri toj ustanovi, a preporuka je da je dobro upoznata sa stanjem opreme za znanstvena istraživanja smještene na ustanovi.

U skladu s "Uvjetima korištenja" Administratori pri ustanovi imaju ovlasti uređivanja svih zapisa o oprema za znanstvena istraživanja koji su povezani s matičnom ustanovom te su zaduženi za osiguravanje točnosti i potpunost unesenih podataka.

Administrator pri ustanovi se imenuje putem popunjavanja obrasca „Zahtjev za dodjeljivanjem administratorskih ovlasti za Bazu podataka instrumenata za znanstvena istraživanja - Šestar" te se skenirana verzija, potpisana od strane ovlaštene osobe i ovjerena, šalje na adresu e-pošte: sestar@lib.irb.hr.

# data[].attributes.attachment_link.description
Identifikator (ID) opreme koji je potrebno unijeti u rubriku: " Inventarni broj pod kojim je oprema upisana u Šestar" nalazi je u zagradi pored naslova instrumenta/opreme, npr. (Šestar ID: 123) Šestar" je zamišljen kao interaktivna baza podataka znanstvenih instrumenata smještenih pri znanstvenim, istraživačkim i visokoškolskim ustanovama u RH.

# data[].attributes.body
SEND je sustav Centra za znanstvene informacije IRB-a koji omogućuje međuknjižnično poslovanje u potpunosti i isključivo putem mrežnog sučelja. Sustav je namijenjen knjižnicama iz Hrvatske i inozemstva, kao i njihovim korisnicima.

# data[].attributes.body
Centar za znanstvene informacije IRB-a je nastavio s uslugom izdavanja potvrda o indeksiranosti i citiranosti radova za potrebe djelatnika IRB-a, kao i bibliometrijskim analizama znanstvene produkcije IRB-a za potrebe Instituta.

# data[].attributes.headline
Baza podataka projektnih aktivnosti u znanosti i visokom obrazovanju u RH 

# data[].attributes.subject
Baza podataka projektnih aktivnosti u znanosti i visokom obrazovanju u RH 

# data[].attributes.body
Baza podataka projektnih aktivnosti u znanosti i visokom obrazovanju u Republici Hrvatskoj je informacijski servis Centra za znanstvene informacije IRB-a koji na jednom mjestu nastoji okupiti podatke o svim domaćim i inozemnim znanstvenim i stručnim projektima na kojima sudjeluju djelatnici i ustanove iz sustava znanosti i obrazovanja RH.

# data[].attributes.body
Hrvatska znanstvena bibliografija - CROSBI je informacijski servis Centra za znanstvene informacije IRB-a čiji je cilj na jednom mjestu prikupiti podatke o svim publikacijama koje su napisali hrvatski znanstvenici, povezati te zapise s profilima autorima, ustanovama, projektima, znanstvenim područjima, podacima o indeksiranosti publikacija te na temelju toga omogućiti razne analize i izvještaje.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hrvatska znanstvena bibliografija CROSBI promovira otvoreni pristup hrvatskim znanstvenim informacijama

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Umag

Forum Tomizza utemeljen je 2000. godine kao locus cooperandi, višekulturni i višejezični projekt, čiji je smisao istraživanje, poticanje i realizacija društvenog i kulturalnog dijaloga u širem, nadnacionalnom slovensko-romansko-germanskom pograničnom prostoru.

# data[].attributes.headline
iBiblos - digitalna platforma za posudbu e-knjiga. 

# data[].attributes.subject
iBiblos - digitalna platforma za posudbu e-knjiga. 

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Umag
Projekt narodnih knjižnica Istarske županije.

# data[].attributes.body
Zbirka obuhvaća besplatne zbirku na webu dostupnih eslikovnica, poveznica i plakata te vlastite materijale (multimedijski plakati) izrađene u suradnji sa zajednicom EIFL knjižnica

# data[].attributes.attachment_link.description
Knjižnica i čitaonica Grada Preloga, Prelog, Croatia. 630 likes. Službena Facebook stranica Knjižnice i čitaonice Grada Preloga služi za informiranje javnosti o osnovnim uslugama i informacijama o...

# data[].attributes.headline
Karantenski kalendar br. 2 Knjižnice i čitaonice Grada Preloga

# data[].attributes.subject
Karantenski kalendar br. 2 Knjižnice i čitaonice Grada Preloga

# data[].attributes.body
Kalendar poput adventskog - samo za karantenu. Umjesto čokolade, svakoga dana iza prozorčića čeka jedna aktivnost za razvoj fine motorike i kreativnosti.

# data[].attributes.attachment_link.description
MyAdvent let's you create personal online advent calendars with photos, voice messages and videos and share those with friends during the Christmas season.

# data[].attributes.headline
Karantenski kalendar br. 1 Knjižnice i čitaonice Grada Preloga

# data[].attributes.subject
Karantenski kalendar br. 1 Knjižnice i čitaonice Grada Preloga

# data[].attributes.body
Kalendar poput adventskog - samo za karantenu. Umjesto čokolade, svakoga dana iza prozorčića čeka jedna priča ili pjesmica.

# data[].attributes.attachment_link.description
MyAdvent let's you create personal online advent calendars with photos, voice messages and videos and share those with friends during the Christmas season.

# data[].attributes.body
Na mrežnim stranicama Gradske knjižnice "Juraj Šižgorić" Šibenik može se pogledati, pod ikonom padobranca, virtualni muzej Fausta Vrančića (1551. – 1617.), što ga je Knjižnica dala izraditi u povodu 400. obljetnice smrti toga znamenita Šibenčanina, polihistora, leksikografa i izumitelja, autora prvog reprezentativnog rječnika hrvatskoga jezika i knjige izuma i projekata Machinae novae, u kojoj je prvi put otisnut crtež “letećeg čovjeka”, odnosno padobran(c)a (homo volans).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vrančićev Dikcionar prvi je samostalno tiskani rječnik ili, kako povjesničari hrvatskoga jezika vole reći, prvi reprezentativni hrvatski rječnik, tiskan u Veneciji 1595. godine. U njemu je pet tisuća riječi polaznoga, latinskoga stupca prevedeno na talijanski, njemački, hrvatski i mađarski jezik pa taj višejezični rječnik sadržava ukupno dvadeset pet tisuća riječi. Rječniku od 117 stranica pridodan je popis, na pet stranica, hrvatskih riječi koje su Mađari prisvojili pa je Vrančić na određeni način utemeljitelj hungarologije i slavenske etimologije.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtualni muzej Faust Vrančić * Početna stranica - Virtualni muzej Faust Vrančić

# data[].attributes.attachment_link.description
Vrančićev Dikcionar prvi je samostalno tiskani rječnik ili, kako povjesničari hrvatskoga jezika vole reći, prvi reprezentativni hrvatski rječnik, tiskan u Veneciji 1595. godine. U njemu je pet tisuća riječi polaznoga, latinskoga stupca prevedeno na talijanski, njemački, hrvatski i mađarski jezik pa taj višejezični rječnik sadržava ukupno dvadeset pet tisuća riječi.

# data[].attributes.headline
Digitalizirana građa Gradske knjižnice "Juraj Šižgorić" Šibenik

# data[].attributes.subject
Digitalizirana građa Gradske knjižnice "Juraj Šižgorić" Šibenik

# data[].attributes.body
U Zavičajnoj zbirci (Sibenicensia) Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” pohranjene su pedeset i jedne novine i pet časopisa (četiri svjetovna i jedan vjerski) koji su u Šibeniku izlazili od 1905. do konca Drugog svjetskog rata. Da bi zaštitila izvornike i istodobno ih učinila dostupnima široj javnosti, Knjižnica ih je digitalizirala i postavila na svoje mrežne stranice.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DIGITALIZIRANA GRAĐA

U Zavičajnoj zbirci (Sibenicensia) Gradske knjižnice "Juraj Šižgorić" pohranjene su pedeset i jedne novine i pet časopisa (četiri svjetovna i jedan vjerski) koji su u Šibeniku izlazili do konca Drugog svjetskog rata (s tim da su osam novina i jedan časopis izlazili tijekom rata). Ta je građa smještena u zasebnoj prostoriji, dio u vitrinama, dio u ladicama ormara. Veći dio te građe, koja je među najvrednijom koju Knjižnica posjeduje (i zato što su tu primjerci koje ostale kulturne ustanove u gradu, arhiv ili muzej npr., nemaju), dobro je očuvan, osim prvog godišta Hrvatske rieči, koje se najviše traži. Da bi zaštitila izvornike i istodobno ih učinila dostupnim široj javnosti, Knjižnica ih je digitalizirala i postavila na svoje mrežne stranice.

Knjižnica je još 2009. unajmila skener i uposlila vanjskog suradnika, koji je skenirao sva godišta Hrvatske rieči, najstarijih šibenskih novina, koje su izlazile od 1905. do 1914. (ukupno više od 3 500 stranica), i još troje novina: Hrvatsku misao, Narodnu stražu i Naprednjak. Potom je angažirala tvrtku koja je od 2011. do 2014. skenirala ostale stare novine (uključujući i godišta Šibenskog lista, najvažnijeg lokalnog tjednika, od 1952. do 1967., kada je načinio stanku u izlaženju, do 1978., otkad redovito izlazi) i osam časopisa. Ta je tvrtka skenirala ukupno 16 851 stranica stranica (po godinama: 2011. - 7 115 stranica, 2012. - 3 556, 2013. - 3 200, 2014. - 2 980), što s građom koja je skenirana prethodno iznosi oko 22 000 stranica.

Skeniranje i digitalizacija obavljeni su stereo foto postupkom (senzorima od 10 mega piksela, brzinom do 600 stranica na sat), kojim se ne oštećuje materijal jer nema rastavljanja (uveza) knjiga, pa je pogodan za stare knjige i inkunabule. Skenirani materijal isporučen je u nekoliko formata: jpg (400 dpi), tif, raw i pdf. Nakon skeniranja proveden je OCR postupak (optičko prepoznavanje teksta u slici) i spremanje teksta u arhivskom (za čuvanje) i komprimiranom (za prezentiranje javnosti) pdf formatu. Nakon spremanja u pretraživi PDF format i davanja metapodataka skenirana građa postavljena je na mrežne stranice Knjižnice: pod izbornikom Digitalizirana građa, trenutno je dostupno osam časopisa i trideset tri novine, uz kratak opis svake od njih (vrijeme izlaženja, vlasnik, urednik, tiskara, političko usmjerenje itd.).

Digitalizacija starih šibenskih novina i časopisa učinila je jedan od najvažnijih izvora za poznavanje i proučavanje lokalne povijesti u prvoj polovici 20. st. dostupnim istraživačima (povjesničarima, sociolozima, etnolozima...), ali i svima onima koje zanima prošlost šibenskoga kraja. Digitalna zbirka starih novina i časopisa bit će dio portala Stare hrvatske novine i Stari hrvatski časopisi na mrežnim stranicama Nacionalne i sveučilišne knjižnice, kao dio projekta Hrvatska kulturna baština.

Projekt digitalizacije šibenske periodike financiraju Ministarstvo kulture i Grad Šibenik.

Novine

Šibenski tisak, podjednako svjetovni i crkveni, nepresušno je vrelo za upoznavanje povijesti Šibenika i njegove okolice u 20. st. Sav trud pokretača i urednika šibenskih novina i časopisa, te novinara i autora priloga i članaka, tiskara, knjižara, knjižničara i ostalih suradnika sabran je u hemeroteci šibenske gradske knjižnice, koja čuva gotovo kompletnu šibensku periodiku.

Bilten · Crveni barjak · Demokrat · Dijecezanski list · Dječji vjesnik · Fabrika i njiva · Glas · Glas malog puka · Glas naroda · Glas šibenskog kremenjaka · Hrvatska misao · Hrvatska Rieč · Hrvatski samobran · Jadranski samobran · Katolik · Marun · Naprednjak · Narodna straža · Narodna tribuna · Novo vrijeme · Objavitelj dalmatinski · Prava pučka sloboda · Primorski glas · Rešeto · Seljačka zvijezda · Smotra dalmatinska · Soča · Šibenski list · Tanburin · Učiteljski glas · Vijesti · Vodički glas · Vojni invalid

Bilten (1947.)   U 1947. izišla su tri dvobroja Biltena, s podnaslovom Glasilo Narodnog fronta Šibenik - Drniš. Glavni urednik bila je Ankica Paškvalin. Bilten je tiskan na formatu 30 x 21 cm.

Crveni barjak (1912. - 1913.)   Javlja se 16. svibnja 1912., kao "glasilo socijalno-demokratske stranke u Dalmaciji". Izlazio je prvog i trećeg utorka u mjesecu. Vlasnik, nakladnik i odgovorni urednik bio je Ivan Angelicchio. Tiskan je u Pučkoj tiskari (Dr. V. Iljadica i drugovi). Posljednji broj izašao je 18. ožujka 1913.
(Knjižnica posjeduje dvanaest brojeva iz 1912. i tri iz 1913.)
List je širio socijalističke ideje. Zbog provokativnog tona, svaki drugi broj bio je ili cenzuriran ili zaplijenjen.

Demokrat (1921. - 1923.)   "Glasilo demokrata Sjeverne Dalmacije" izlazilo je od 9. prosinca 1921. do 10. ožujka 1923., petkom, na četiri stranice. Izdavač i vlasnik lista bio je dr. V. Smolčić a odgovorni urednik dr. Čedomil Medini. Tiskan je u Šibeniku u Odlikovanom grafičkom zavodu Tiskara E. Vitaliani-a.
List je bio izrazito jugoslavenski orijentiran. (Tako je 1922. najavio i otvorenje Gradske knjižnice: "Ova znamenita kulturna ustanova otvara se 13. ov. mj., koja nam otvara oči, širi osjećaje širi osjećaje i probuđuje nas da osjetimo i vidimo da smo potpuni jugoslaveni, a Jugoslavija i jugoslavenstvo, to je naša zavjetna misao".)

Dijecezanski list (1926. -1941.)   Godine 1926. u Šibeniku je pod uredništvom kanonika Rudolfa Piana pokrenut mjesečnik Dijecezanski list, formata 31,5 x 23,5 cm, koji je, kako mu je u zaglavlju stajalo, izlazio za šibensku biskupiju i jugoslavenski dio zadarske nadbiskupije. Od br. 7-9 iz 1932. Dijecezanski list izlazi za šibensku biskupiju i apostolsku administraciju. List je izdavala šibenska biskupijska kurija, a stalne rubrike su bile "Dijecezanska kronika", "Nekrologij", "Književnost i umjetnost".

Dječji vjesnik (1926.)   Godine 1926. izišao je Dječji vjesnik, s podnaslovom "poučno-zabavni list za naše mlađe". Upravu, administraciju i tisak potpisuje Odl[ikovani] Graf[ički] zavod E. Vitaliani i Sin, Šibenik. Tiskan je na osam stranica i ilustriran u bojama. Pisan je latinicom i ćirilicom. Donosio je poučne priče, pjesmice i stripove. U šibenskoj Knjižnici sačuvana su tri broja: 1., 3. i 4.

Fabrika i njiva (1923.)   U Pučkoj tiskari Šibenik od 27. veljače do 12. ožujka 1923. tiskana su četiri broja Fabrike i njive, "lista za politiku i socijalističku nauku". Urednik, vlasnik i izdavač lista bio je Ivo Bujas. Izlazio je petkom, na četiri stranice.

Glas (1929. - 1936.)   Dana 21. ožujka 1929. javlja se Glas, "list Privredno-kulturne matice za Sjevernu Dalmaciju". Izlazio je svakog četvrtka, na osam stranica. Vlasnik je bio Marko Triva, a urednik Stevan Prostran. Tiskan je u Šibeniku u Novoj štampariji. Rubrike su se sastojale od svjetske i domaće politike, kratkih vijesti, te poljoprivrednih i stočarskih savjeta. Članci su pisani latinicom i ćirilicom. (Većina brojeva nije sačuvana.)

Glas malog puka (1908. - 1910.)   Prvi broj "glasila organizovanih radnika" pokrenut je 2. listopada 1908. Tiskan je u Tiskari Ivana Svaljinca. Izlazio je svakog petka na, četiri stranice. Uređivao ga je I. Gojanović. Od br. 48 iz 1909. izlazi kao Glasilo socijalnih demokrata u Dalmaciji.

Glas naroda (1919.)   List je 12. veljače 1919. pokrenulo Narodno vijeće Šibenika. Izlazio je srijedom i subotom poslije podne, na četiri stranice. Vlasnik i izdavač bio je Marko Stojić a odgovorni urednik Ivo Aničin. Tiskan je u šibenskoj Pučkoj tiskari. Prestao je izlaziti već 15. ožujka 1919. (Od deset brojeva četiri su djelomično cenzurirana. U br. 4 na naslovnici je otisnuto samo zaglavlje, dok je na 2. i 3. strani objavljena jedva trećina teksta. Uredništvo je bilo ogorčeno: "Radimo - a za ništa, mučimo se i trošimo pa - sve za ništa! Cenzura križa i list ostaje bijel. Štogod napišemo o našim narodnim zahtjevima i pravima - svega nestane.")

Glas šibenskog kremenjaka (1907. - 1908.)   Počeo je izlaziti 23. ožujka 1907. kao glasilo šibenskih naprednjaka, s podnaslovom "politički glasnik za interese grada Šibenika i okolnih sela". Tiskan je u tiskari Ivana Svaljinca a izlazio je svakog četvrtka, na četiri stranice. Od 14. svibnja 1908. (br. 63) izlazi kao Kremenjak : glasnik Hrvatske pučke napredne stranke za Krajinu Šibenik. Vlasnik i odgovorni urednik bio je Niko Marinković s drugovima. Do 14. prosinca 1908. izišla su 94 broja. Naslijedio ga je Naprednjak, pokrenut 1911. kao glasilo šibenskih naprednjaka.

Hrvatska misao (1913. - 1916.)   Hrvatska misao izlazila je na dva i na četiri lista, a dnevnim novinama postala je 1914. Zbog nestašice papira, izazvane ratnim događajima, nekoliko brojeva izašlo je na manjem formatu, 48 x 32 cm (standardni format bio je 57 x 39 cm). Zadnji broj izišao je 8. travnja 1916.
Hrvatska misao poticala je, prije svega, domoljublje i nacionalnu svijest. Prva stranica uglavnom donosi vijesti o radu stranke i odnosima unutar nje, a stalne rubrike su "Političke vijesti", "Domaće vijesti", "Gradske vijesti", "Naši dopisi" i "Grad i okolica". Godine 1915. javlja se i nova stalna rubrika "Što treba Šibeniku ili Naše lokalne mizerije".

Hrvatska Rieč (1905. - 1914.)   Prve šibenske novine. Prvi broj izišao je 22. travnja 1905. kao glasilo šibenskih pravaša. Tiskane su u tiskari Ivana Svaljinca (Tiskarnici Ivan Sfaglinatz), koji se potpisivao kao Sfaglinatz iako je bio narodnjak. (Zapravo je riječ o staroj tiskari biskupa Antuna Josipa Fosca, smještenoj u prizemlju kuće obitelji Divnić ispred crkve sv. Ivana.) Vlasnik, izdavač i odgovorni urednik bio je Vladimir Kulić.
Isprva su izlazile dvaput tjedno, srijedom i subotom, 1911. tri puta tjedno, srijedom, petkom i subotom a 1912. svakodnevno, na dvjema stranicama velikog formata (57,5 x 40 cm) . Od 2. lipnja 1906., br. 285(95), izlazile su u Zadru, subotom, nakon što su zbog političkih (ne)prilika 31. ožujka te godine prestale izlaziti u Šibeniku. Od sredine 1907. ponovno izlaze u Šibeniku. Nakon raskola šibenskog ogranka Stranke prava, 1913., izlaze kao jutarnje, večernje i dnevne novine. Prestale su izlaziti 24. srpnja 1914., s brojem 964.

Hrvatski samobran (1922. - 1923.)   Glavni urednik "Neodvisnog glasila za javnu kritiku, ravnopravnost i sporazum" bio je Miho Jerinić. List je izlazio dvaput mjesečno, a tiskan je u šibenskoj Pučkoj tiskari. (Knjižnica posjeduje primjerke od broja 3, od 5. travnja 1922., do broja 24, od 31. svibnja 1923.)
List je zastupao pravaške ideje iako pravaštvo više nije postojalo u organiziranom, stranačkom obliku. Samobran je podržavao ideje hrvatskog bloka a sam Jerinić u otvorenom pismu Stjepanu Radiću piše da u Dalmaciji ima puno republikanaca koji su to bili i prije negoli je Radić Seljačku stranku proglasio republikanskom.

Jadranski samobran (1922.)   Pokrenut je 13. siječnja 1922. kao "Neovisna smotra za javnu kritiku, ravnopravnost i sporazum". Vlasnik je bio Františka Jerinić i drugovi a izdavač i odgovorni urednik Miho Jerinić. Tiskan je u Pučkoj tiskari Šibenik, na dvanaest stranica. List je bio kratka vijeka: ugasio se već nakon drugog broja, od 13. veljače 1922.

Katolik (1930. - 1941.)   Prvi broj tjednika Katolik izišao je 12. lipnja 1930. Vlasnik i odgovorni urednik bio je don Joso Felicinović. Tiskan je u šibenskoj Pučkoj tiskari. Prva stranica donosila je urednikova teološka razmišljanja, druga i treća komentare vezane za vjerski život a četvrta rubrike "Iz katoličkog Šibenika" i "Razne vijesti". Posljednji broj Katolika izišao je 20. veljače 1941.

Marun (1928.)   Pokretač, vlasnik i urednik toga političko-šaljivoga lista bio je Ante Ružića Baće. Tiskan je u Novoj štampariji u Šibeniku na dvjema stranicama. Sačuvan je jedino br. 2 od 7. srpnja 1928. (Ne znamo koliko je brojeva izišlo, a izlazio je, ili je bar tako bilo planirano, jednom tjedno.)

Naprednjak (1911. - 1914., 1921.)   "List hrvatske pučke napredne stranke" pokrenut je 14. srpnja 1911. umjesto Kremenjaka, kao novo glasilo šibenskih naprednjaka. Izlazio je petkom, na četiri stranice. Izdavač i vlasnik bio je dr. Vlatko Iljadica s drugovima a odgovorni urednik Krste Živković Šupuk. List je tiskan u šibenskoj Pučkoj tiskari. Imao je i nekoliko izvanrednih izdanja. U 1913. nekoliko brojeva izišlo je na dvjema stranicama, možda zbog nestašice papira, kao što je to bio slučaj s Hrvatskom misli. (Većina brojeva iz te godine nije sačuvana.)
Od 51. broja izlazi kao Glasnik hrvatsko-srpske slovenačke omladine, tj. glasilo hrvatskih, srpskih i slovenskih nacionalista. Od broja 53, od 20. prosinca 1912., nosi podnaslov "Nejunačkom vremenu u prkos". List izlazi do 16. kolovoza 1913. Od siječnja do ožujka 1914. izašlo je još pet brojeva, s podnaslovom "list Hrvatske pučke napredne stranke", a u travnju 1921. još jedan broj.
Naprednjak je širio ideju jugoslavenstva, analizirao uzroke ekonomske propasti težaka i borio se za bolje radne i životne uvjete radnika.

Narodna straža (1921. - 1928.)   Narodna straža pokrenuta je, kao glasilo Hrvatske pučke stranke, 23. srpnja 1921. Tiskana je u šibenskoj Hrvatskoj zadružnoj tiskari a izlazila je svake subote. Prvi izdavač i urednik bio je Josip Urlić Ivanović. Godine 1923. (od broja 41) uređivanje lista preuzima dr. Ante Živković a 1924. Ante Erga. List je sadržavao rubrike "Političke vijesti", "Domaće vijesti", "Naši dopisi", "Gospodarske vijesti", "Gradske vijesti", "Iz grada i okolice" i "Književnost i umjetnost". Izlazio je, uglavnom, na četiri stranice formata 46 x 29 cm.
U uvodnoj riječi prvoga broja uredništvo govori o geografskoj važnosti Šibenika pa ne čudi što je posebna pažnja posvećena gospodarskom i kulturnom napretku Šibenika i sjeverne Dalmacije i suzbijanju pokušaja mađarizacije. Iznesen je i program Hrvatske pučke stranke, koja svoja načela temelji na kršćanskim. Stoga, kao političko-katolički tjednik, list raspravlja o socijalnim pitanjima, a puno piše i o Crkvi u rubrici "Iz katoličkog svijeta".
U šestoj godini izlaženja, 1926., uredništvo i uprava navješćuju mogućnost povećanja opsega lista. Ipak, to se nije dogodilo, a nije obogaćen ni novim rubrikama. Na-rodna straža prestala je izlaziti 4. srpnja 1928. I ovo je glasilo bilo cenzurirano.

Narodna tribuna (1933. - 1940.)   Prvi broj izišao je 4. ožujka 1933. Tisak i vlasništvo potpisuje tiskara E. Vitaliani i Sin. Do broja 329 glavni urednik bio je Hamilkar Vitaliani, od broja 330 do 351 Mirko Miličić, potom ponovno Vitaliani, od br. 376 Milan Radojković a od broja 453 Brunoslav J. Lorini. Isprva je izlazila subotom, na četiri do osam stranica, ponekad i na dvanaest, formata 46,5 x 30 cm. Kasnije je izlazila i petkom, pa utorkom i petkom, da bi naposljetku, od broja 135, od 15. veljače 1933. izlazila svakog dana osim nedjelje. Za osmogodišnjeg izlaženja često je mijenjala naziv. Od broja 265, od 13. kolovoza 1935., izlazi pod nazivom Tribuna a od br. 562, od 17. prosinca 1938., kao Nova tribuna (te godine izlazi samo subotom). Posljednji broj Tribune objavljen je 15. ožujka 1940.

Novo vrijeme (1908.)   Pokrenuto je 15. siječnja 1908. kao "list za učitelje i prijatelje narodne prosvjete". List je izlazio dva puta mjesečno. Tiskan je u Zadružnoj štampariji Ugo Fosco i dr. Sačuvano je dvanaest brojeva; posljednji je izišao 30. lipnja 1908. kao dvobroj. Tekstovi su pisani latinicom i ćirilicom.

Objavitelj dalmatinski = AVVISATORE DALMATO 1867.(1917.) - 1920.   Počeo je izlaziti u Zadru 1867. godine, kao dvojezične upravno-političke novine (na talijanskom i "slovinsko-dalmatinskom" jeziku). Odgovorni urednik bio je Petar Kasandrić.
Od 1917. do gašenja, 1920., izlaze u Šibeniku i Drnišu. (Knjižnica čuva brojeve izišle od 1915. do 1918. godine, ali godišta nisu potpuna.)
Kao dodatak Objavitelju Dalmatinskom, od 1888. do 1918. izlazila je Smotra Dalmatinska = La rassegna Dalmata. (Knjižnica posjeduje brojeve izišle od 1913. do 1918., godišta su također nepotpuna, 1914. uopće nije sačuvana). Urednik lista bio je P. Kasandrić. Tiskan je u Zadru u tiskari Josipa Ferrarija (od 1913. do 1915.) i Tiskarnici c. k. namjesništva Zadar.

Prava pučka sloboda (1908. - 1909.)   Pojavila se 16. svibnja 1908. kao još jedno pravaško glasilo. Izdavač, vlasnik i odgovorni urednik lista, tiskanog u šibenskoj Hrvatskoj tiskari dr. Krstelj i drug, bio je, kao i Hrvatskoj rieči, Vladimir Kulić. Izlazio je svake subote na četiri stranice. Posljednji, 64. broj, izišao je 22. srpnja 1909. (Knjižnica ima sve brojeve osim prva dva.)

Primorski glas (1908.)   List je tiskan u Hrvatskoj tiskari u Šibeniku, gdje je bilo i uredništvo: kao izdavač i odgovorni urednik potpisuje se Šibenčanin Ivo Blažević. Uprava lista, koji je kao glasilo makarsko-primorskih pravaša donosio vijesti iz Makarske, Baške Vode, Omiša i Imotskog, nalazila se u Makarskoj. Od 13. lipnja do 19. prosinca 1908. izišlo je 26 brojeva, na četiri stranice.

Rešeto (1921. - 1922.)   Pojavilo se 1921., kao šaljivi list. Odgovorni urednik bio je Jovo Pupavac. Glavni suradnik bio mu je Ante Ružić Baćo, koji će 1928. pokrenuti vlastiti političko-šaljivi list, Marun. Rešeto je izlazilo na dvije stranice. Tiskano je u tiskari E. Vitalianija. U Knjižnici je sačuvano dvanaest brojeva iz 1921. i dvadeset tri iz 1922.

Seljačka zvijezda (1921.)   "Na dan sv. Save i sv. Ivana Zlatoustnog", izišao je, na dvjema stranicama, jedini, nulti broj "Smotre za socijalnu politiku i javnu skrb", u kojem su čitatelji pozvani na pretplatu. Izdavač i urednik lista, tiskanog u šibenskoj Pučkoj tiskari, bio je Miho Jerinić.

Smotra dalmatinska (1888. - 1918.)   Kao dodatak Objavitelju Dalmatinskom, od 1888. do 1918. izlazila je Smotra Dalmatinska = La rassegna Dalmata. U šibenskoj knjižnici sačuvana su godišta od 1913. do 1918. (također nepotpuna, 1914. uopće nije sačuvana). Iz tih godišta saznajemo da je i Smotri urednik bio P. Kasandrić, a tiskana je u Zadru u tiskari Josipa Ferraria (1913.- 1915.) i Tiskarnici c. k. namjesništva Zadar. Važnost ovih novina daleko je veća za povijest zadarskog novinstva, nego šibenskog.

Soča   Mjesečnik je pokrenut 1922. kao "Glasilo organizacije jugoslavenskih nacijonalista u Šibeniku". Glavni urednik bio je Lovro Guberina a odgovorni urednik Anđelko G. Dujmović. Tiskan je u Grafičkom zavodu E. Vitaliania, na četiri stranice. Izišla su četiri broja. Osim političkih, donosio je i vijesti vezane za događanja u gradu, a objavljivani je i literarne priloge, uglavnom poeziju.

Šibenski list (1952. - 1967., 1978. -)   Najpoznatiji šibenski tjednik pokrenut je 16. kolovoza 1952. kao "glasilo Narodnog fronta za grad i kotar Šibenik". U uvodniku prvog broja uredništvo poručuje čitateljstvu da će list "biti slika našeg privrednog i kulturnog razvoja i ostalog rada, kao i sredstvo za mobilizaciju najširih masa u borbi za izgradnju našeg novog života". Prvi urednik bio je Nikola Bego. List je više puta mijenjao podnaslov, glavnog i odgovornog urednika, izdavača i format. Zbog financijskih i kadrovskih problema bio je prestao izlaziti 28. lipnja 1967., s brojem 771. Ponovno je pokrenut 29. travnja 1978. a glavni i odgovorni urednik bio je Dragutin Dande Grgurević. U uvodniku je novo uredništvo naglasilo vjernost tradiciji, tj. glasilu koje je ranije izlazilo. Za Domovinskog rata sadržavao je i "Ratni tjednik", a bilježimo i posebna izdanja od 1. listopada 1991., 24. travnja 1993. i 16. lipnja 1994.

Tanburin (1936.)   Pokrenut je 1936., kao "list za seoske novitete i smih". Izdavač i vlasnik bio je Špiro Huljev Dadun, a odgovorni urednik Mate Soža Tarać. Tiskan je u Novoj štampariji u Šibeniku, na četiri stranice formata 32 x 24,5 cm. Knjižnica posjeduje samo prvi broj, od 24. prosinca 1936. (Ne znamo je li to i jedini broj Tanburina, zbog podatka da list izlazi svaki dan u Primoštenu i Šibeniku.)

Učiteljski glas   Petnaestog siječnja 1906. pojavio se Učiteljski glas, s podnaslovom Glasilo saveza dalmatinskih učitelja (Savez mu je bio vlasnik i izdavač). Bavio se isključivo prosvjetnom problematikom. Uredništvo potpisuje Dinko Sirovica. List je imao osam stranica (koje se nastavljaju) formata 31,5 x 24 cm, a izlazio je kao mjesečnik. Tiskan je u tiskari Ivana Sfaglinatza u Šibeniku, kasnije u brzotisku Narodne tiskare u Splitu i naposljetku u Hrvatskoj tiskarni Dr. Krstelj i drug u Šibeniku. Uz vijesti iz prosvjetnog života donosi i popularne članke iz područja znanosti i medicine. Posljednji broj izišao je kao dvobroj 15. veljače 1910.

Vijesti (1943. - 1945.)   Glasilo je 1943. pokrenuo Odbor jedinstvenog narodno-oslobodilačkog fronta za okrug Šibenik. Tiskano je u Tiskari "Kačić" a izlazilo je svake subote u podne. Format i broj stranica stalno su mijenjani. List je uglavnom donosio vijesti o stanju na bojištima i o funkcioniranju narodne vlasti u Šibeniku.

Vodički glas
Vojni invalid (1922.)   Pokrenut je 1922. kao "Glasilo Udruženja ratnih invalida Kraljevine SHS Oblasnog odbora u Splitu". Uredništvo potpisuje Đuka Županić, a odgovorno uredništvo Marin Miše. Izlazio je kao polumjesečnik, na osam stranica, a tiskan je u šibenskoj Pučkoj tiskari. Knjižnica posjeduje samo jedan broj, br. 3, od 18. ožujka 1922.

Časopisi

Najstarijim šibenskim časopisom možemo smatrati Hrvatski dom, s podnaslovom Nova hrvatska pismarica. Kao pokušaj izdavača i glavnog urednika da u stihovima komentiraju onovremena događanja, bio je namijenjen širokom krugu čitatelja.
U razdoblju između dva svjetska rata izlazila su i dva časopisa visokih dometa: Kranjčević, s podnaslovom Književni omladinski mjesečnik, i Socijalna revija, s podnaslovom Mjesečnik za kulturu, ekonomiju i socijalnu politiku, koja je ubrzo promijenila ime u Kršćanski socijalistički list.

Hrvatski dom · Književnik · Kranjčević · Matoš · Naša mladost · Osvit · Schematismus cleri · Šibenska revija

# data[].attributes.attachment_link.description
DIGITALIZIRANA GRAĐA   U Zavičajnoj zbirci (Sibenicensia) Gradske knjižnice "Juraj Šižgorić" pohranjene su pedeset i jedne novine i pet časopisa (četiri svjetovna i jedan vjerski) koji su u Šibeniku izlazili do konca Drugog svjetskog rata (s tim da su osam novina i jedan časopis izlazili tijekom rata).

# data[].attributes.body
Knjižnica OŠ Petra Preradovića, Zadar

# data[].attributes.attachment_link.description
Mrežna stranica stvorena je u ožujku 2020. za potrebe nastave na daljinu učenika OS Petra Preradovića, Zadar uspostavljene zbog pandemije virusa COVID-19. Svi sadržaji služe isključivo u odgojno-obrazovne svrhe sukladno člancima 84., 85. i 88. Zakona o autorskim i srodnim pravima ( NN 167/03, 79/07, 80/11, 125/11, 141/13, 127/14, 62/17, 96/18 ).

# data[].attributes.body
Knjižnica i čitaonica Kutina

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.body
Knjižnica i čitaonica Kutina

# data[].attributes.attachment_link.title
Pričaonica: Jelena Pervan - "Mrljek i Prljek mućkaju bljakavi napitak"

# data[].attributes.headline
Kviz čitateljskog kluba za odrasle na facebook stranici 

# data[].attributes.subject
Kviz čitateljskog kluba za odrasle na facebook stranici 

# data[].attributes.body
Knjižnica i čitaonica Kutina

# data[].attributes.attachment_link.description
Knjižnica i čitaonica Kutina, Kutina, Croatia. 1.1K likes. Knjižnica je kulturno, obrazovno i obavijesno središte te mjesni pristup znanju svih građana kutinskog kraja.

# data[].attributes.body
Knjižnica i čitaonica Kutina

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Najveća knjiga

Izdavačka kuća Millennium House 2012. godine na frankfurtskom sajmu knjiga predstavila je atlas Earth: The Platinum Edition, knjigu veličine 1,8 m x 1,4 m koja je otisnuta u samo trideset i jedan primjerak. Knjiga ima sto dvadeset i osam stranica i sadrži četrdeset i pet zemljopisnih karata koje, kad se rašire, imaju dimenzije od 1,8 m x 2,7 m!

# data[].attributes.attachment_link.title
Knjige iz drugačije, zanimljivije perspektive...

# data[].attributes.attachment_link.description
Pošto se bliži Noć knjige, za nas knjižničare veliki događaj, istražili smo ono što bi vam bilo zanimljivo, što čak i mi nismo znali, a to su zanimljivosti o knjigama i njihovim autorima. O knjigama: Najveća knjiga Izdavačka kuća Millennium House 2012. godine

# data[].attributes.body
Knjižnica i čitaonica Kutina

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Iako ne možete podići željenu knjigu u tiskanom obliku, članovima Knjižnice kao i onima koji do sada to nisu bili, dostupna je posudba e-knjige putem Zaki Book aplikacije. Upute za preuzimanje i instaliranje aplikacije kao i pravila posudbe možete pronaći na našim stranicama slijedeći poveznicu ispod. Trenutno je dostupno samo nekoliko naslova ali taj broj će se vremenom povećavati.

# data[].attributes.attachment_link.title
Posudite e-knjigu uz besplatnu članarinu do kraja svibnja

# data[].attributes.attachment_link.description
Iako ne možete podići željenu knjigu u tiskanom obliku, članovima Knjižnice kao i onima koji do sada to nisu bili, dostupna je posudba e-knjige putem Zaki Book aplikacije. Upute za preuzimanje i instaliranje aplikacije kao i pravila posudbe možete pronaći na našim stranicama slijedeći poveznicu ispod.

# data[].attributes.body
Centar za stalno stručno usavršavanje knjižničara

# data[].attributes.body
Knjižnice grada Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Knjižnice grada Zagreba pripremile su vam zanimljivi način kako sebi i svojoj djeci prikratiti vrijeme provedeno u kući. Na sljedećim linkovima možete pronaći niz online slagalica sastavljenih od raznolike građe iz vrijedne Digitalizirane zbirke Knjižnice grada Zagreba. Zabavite se s online slagalicama!

Obitelj, Kuhinja, Dječja soba, Mala zviernica, Nosorog, Tuljan, Slon, Kit, Jaguar, Bik, Šegrt Hlapić, Moja najmilija slikovnica, Predstava, Dječje igre, Igre kod kuće, Igre kod kuće 2, Mala zorna obuka, Iz domovine i dalekih strana, Zagreb - Crkva sv. Marka, Zagreb - NSK-HDA, Zagreb - Roosveltov trg, Zagreb - Glavni kolodvor, Zagreb - Svesokolski slet, Zagreb - Svesokolski slet 1911.

# data[].attributes.attachment_link.title
Knjižnice grada Zagreba - Zaigrajte s nama online slagalice!

# data[].attributes.attachment_link.description
Knjižnice grada Zagreba pripremile su vam zanimljivi način kako sebi i svojoj djeci prikratiti vrijeme provedeno u kući. Na sljedećim linkovima možete pronaći niz online slagalica sastavljenih od raznolike građe iz vrijedne Digitalizirane zbirke Knjižnice grada Zagreba. Zabavite se s online slagalicama!

# data[].attributes.body
Knjižnice grada Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Polaznici će se upoznati s osnovama korištenja micro:bita - kako početi, napisati svoje prve programe i gdje mogu pronaći dodatne edukacijske materijale. Radionice će se održavati putem platforme Edmodo, namijenjene su početnicima i učenicima 3. i 4. razreda.

Prijave na djecja.knjiznica.m2@kgz.hr .

# data[].attributes.attachment_link.title
Knjižnice grada Zagreba - Virtualne micro:bit radionice

# data[].attributes.attachment_link.description
Polaznici će se upoznati s osnovama korištenja micro:bita - kako početi, napisati svoje prve programe i gdje mogu pronaći dodatne edukacijske materijale. Radionice će se održavati putem platforme Edmodo, namijenjene su početnicima i učenicima 3. i 4. razreda. Prijave na djecja.knjiznica.m2@kgz.hr .

# data[].attributes.headline
Snimljena tribina Virusi - od molekule do pandemije

# data[].attributes.subject
Snimljena tribina Virusi - od molekule do pandemije

# data[].attributes.body
Knjižnice grada Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tema tribine Eppur si muove koja je održana u srijedu, 14. prosinca 2016. bili su virusi.

Virusi su sustavi u središtu vrlo različitih interesa. Njima se kao uzrocima bolesti ljudi i životinja bave liječnici, epidemiolozi i veterinari, a njihov potencijalno poguban, a ponekad i pozitivan utjecaj na biljni svijet dovodi ih u polje interesa agronoma i šumara. Kako su virusi sustavi koji mogu brzo evoluirati, njima se bave i biolozi vrlo različitih usmjerenja, a njihova jednostavnost, tj. činjenica da su najjednostavniji od njih sačinjeni samo od proteinskog omotača i DNA ili RNA molekule čini ih zanimljivim i fizičarima koji u njima vide moguću poveznicu između neživog i živog svijeta.

Urednik i voditelj tribine: Dr. sc. Antonio Šiber
Sudionici tribine: Prof. dr. Mirna Ćurković Perica Prim. dr. sc. Bernard Kaić

# data[].attributes.attachment_link.title
Knjižnice grada Zagreba - Virusi - od molekule do pandemije

# data[].attributes.attachment_link.description
Tema tribine Eppur si muove koja je održana u srijedu, 14. prosinca 2016. bili su virusi. Virusi su sustavi u središtu vrlo različitih interesa. Njima se kao uzrocima bolesti ljudi i životinja bave liječnici, epidemiolozi i veterinari, a njihov potencijalno poguban, a ponekad i pozitivan utjecaj na biljni svijet dovodi ih u polje interesa agronoma i šumara.

# data[].attributes.headline
Izložba PRVOSTOLNA CRKVA ZAGREBAČKA POSLIJE POTRESA 9. studenoga 1880. –22. ožujka 2020.

# data[].attributes.subject
Izložba PRVOSTOLNA CRKVA ZAGREBAČKA POSLIJE POTRESA 9. studenoga 1880. –22. ožujka 2020.

# data[].attributes.body
Knjižnice grada Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
STOLNA CRKVA ZAGREBAČKA POSLIJE POTRESA

Na 9. studenoga o.g. u sedam sati i 35 časih u jutro potresom grozno je postradala naša prvostolna crkva, taj ures grada Zagreba i ponos ciele Hrvatske. Težki ovaj udarac osjeća cieli narod hrvatski, s njom bo uzko mu je skopčana i poviest njegova; ali se ipak možemo tješiti tim, što je ona više već katastrofa pretrpjela, ali se vaviek iz ruševina ljepšpm podigla.

Ivan Krstitelj Tkalčić. Prvostolna crkva zagrebačka, Obzor, 1880.

Pregledao sam prilično sve ruševine, omjerio sam po prilici ogromnu štetu koju kratak čas nanese cvatućemu našemu Zagrebu. Ali jedne ruševine ne bjeh pogledao do prije malo dana - naše staroslavne stolne crkve. Plašio sam se pogledati je, nisam se bojao, nije to bila kukavština.
Plašio sam se da će mi srce pucati od teške žalosti. Samo kradomice osvrnuh okom na nespretne fotografije što ih izložiše neki fotografi, deset i deset puta pogledah plaho toga mrkog, kamenog gorostasa koji se veličajno visi nad Zagrebom, a kad sam čitao onaj plastični opis dra Račkog, koji je strašnu katastrofu vidio na svoje oči u prvostolnom hramu hrvatskom, uskolebalo se moje srce još većma.

[...]

Dođoh pred vrata. Crkva stoji kao i prije, iskrhnut je samo jedan prozor na tornju. Stajah pred vratima. Sto i sto sam puta ulazio ovuda djetetom, dječakom, mladićem, mužem. Znam tu svaki zakutak, za svakog sveca, za svaki grbić, ah, ta mi je crkva stara znanica. Otkad pamtim, zapamtio sam tu crkvu. Poznajem i povijest tih smionih svodova, ta to je pola povijesti Hrvatske, to bijaše kroz nekoliko vjekova duša i tvrđava domovine. Koliko je slavnih Hrvata disalo u tom prostoru, koliko znamenitih ljudi počiva pod ovim hramom. Sjećate se slavonskih vojvoda, svetoga Augustina, Ivana arciđakona goričkoga, Pavla Horvata, Đure Draškovića, Tome Bakača, Đure Zrinjskoga, Franje Frankopana, Maksimilijana Vrhovca, Baltazara Krčelića i stotine drugih. Svi su ti ili boravili ovdje, ili počivaju u rukama ove crkve. Silu umjetnina pootimaše nam vjekovi, pohara nehajstvo ljudsko, ta crkva nam ih je sačuvala. Kad su se stotine svijeća žarile pri sjajnom oltaru, kad su se uzvijali pozlaćeni oblaci tamjana uz one blistave prozore gdje je svece obasjavalo čisto svibanjsko sunce, kad je srebrovlasi, lijepi starac Haulik dijelio blagoslov vrevi pobožnoga puka, o, koliko uzvišena, kolko veličajna prizora!
Obično ljubimo samo žive stvorove, no je velim da možemi i nežive ljubiti, da mi Hrvati ljubimo tu dičnu maticu, prvostolnicu našu.
[...]

Da. Užasno je pogledati svetilište. Mutno nebo stere nejasno svjetlo kroz zjalo krova na fantastički izmiješane hrpe kamenja, drvlja, gvožđa, tužno sjaju lijepi prozori, čini se da sveci nad njima plaču, rumena staklena ruža na visini kao da je probijena kartečom, pod brijegom kamenja klonuše sjedala kanonička, leže tu razmrskana, rasklimana, prevrnuta. Ostatak velikoga svjetiljnjaka ističe se ispod survine, a gdje je nekad stajao veliki, krasni, gotski oltar, stoji brijeg kamenja, a iz njega viri raskrhana kućica svetotajstva, kao posljednji toranj na bedemu razorene tvrđe.

August Šenoa. Zagrebulje (V, 1880.)

August Šenoa umro je u 43. godini života od posljedica upale pluća od koje je obolio kada je kao gradski senator po hladnoći skrbio za unesrećene u zagrebačkom potresu 1880. godine.
"Katedralo zagrebačka, Ti si posljednja katedrala Zapada... Ti se na posljednjoj vriježi jasno držiš Evrope. Tvoje stilske oznake nesumnjive su, i ne dopuštaju da se i za centimetar pomakneš iz svoga kulturnog kruga. Dok su druge katedrale Evrope trpjele lokalne nevolje, građanske ratove, požare, i tko zna kakve sve katastrofe koje su ih mogle ugroziti, Ti si, uza sve to, trpjela sukob svjetova i civilizacija. Sagrađena si, draga katedralo, na rubu ponora. Ne simbolično, nego stvarno, točno do Tebe kotrljao se Istok... Ako je Hrvatska stoljećima bila antemurale christianitatis, tome predziđu ti si bila zid.
Na kojoj si razini obranjena, draga katedralo? I nisi li ti sama jedna vrtoglava metafora?"

Željka Čorak, Ante scriptum
u: Zagrebačka katedrala. Zagreb, 1988.

Naslovna slika zagrebačke prvostolne crkve presnimka je albuminske fotografije iz fotomonografije Fotografijske slike iz Dalmacije, Hrvatske i Slavonije ; [fotografije Ivan Ad. Standl]. U Zagrebu : Ivan Ad. Standl, 1870.

Građa o zagrebačkom potresu 1880. godine i zagrebačkoj katedrali dostupna u Digitalnim zbirkama Knjižnica grada Zagreba:

Knjige:
Hantken von Prudnik, Max. Das Erdbeben von Agram im Jahre 1880. : Bericht an das k. ung. Ministerium für Ackerbau, Industrie und Handel : mit 2 col. Karten und 6 lithogr. Tafeln / eingereicht von Max Hantken von Prudnik. Budapest : Gebrüder Legrady, 1882.
Elektroničko izd. izvornika objavljenog 1882.
Kukuljević Sakcinski, Ivan. Prvostolna crkva zagrebačka. U zagrebu : Tiskom Narodne tiskarne dra.Ljudevita Gaja, 1856.
Elektroničko izd. izvornika objavljenog 1856.
Torbar, Josip. Izvješće o zagrebačkom potresu 9. studenoga 1880. : (sa zemljovidom, 6 fotografija, 9 u tekst utisnutih slika i 7 tablica)- Zagreb : Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti, 1882.
Elektroničko izd. izvornika objavljenog 1882.

Foto-album:
Švoiser, Ludvig. Uspomena na Zagreb / [oprema uveza] E. Mučnjak, [fotografije] L. Švoiser
Zagreb : L. Schwoiser Pho., [1864?]

Fotografije:

Zagreb, Prvostolna crkva. Elektroničko izd. izvornika objavljenog oko 1901.
Atelier Mosinger. Prvostolna crkva zagrebačka.
Elektroničko izd. izvornika objavljenog 1902.

Djela Augusta Šenoe (1838.-1881.) dostupna u Digitalnim zbirkama Knjižnica grada Zagreba:

Diogenes : historička pripoviest XVIII. vieka
Elektroničko izdanje izvornika objavljenog 1878.
Diogenes : historička pripoviest XVIII. vieka
Elektroničko izd. izvornika objavljenog oko 1918.

Izabrane pjesme : sa slikom pjesnikovom / August Šenoa ; s uvodom Franje Markovića

Elektroničko izd. izvornika objavljenog 1882.
Ljubica : izvorna vesela igra iz zagrebačkog života : u tri čina
Elektroničko izd. izvornika objavljenog 1886.
Seljačka buna : historična pripoviest XVI. vieka
Elektroničko izd. izvornika objavljenog 1878.
Zlatarovo zlato : roman iz prošlosti zagrebačke
Elektroničko izd. izvornika objavljenog 1872.

# data[].attributes.attachment_link.description
STOLNA CRKVA ZAGREBAČKA POSLIJE POTRESA Na 9. studenoga o.g. u sedam sati i 35 časih u jutro potresom grozno je postradala naša prvostolna crkva, taj ures grada Zagreba i ponos ciele Hrvatske.

# data[].attributes.body
Integrirani knjižnični sustav Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Knjižnični informacijski sustav Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
E-TEČAJEVI U TIJEKU
Vrijeme održavanja: 20. travnja do 18. svibnja 2020.

Sadržaj: Prvi ciklus online edukacije sadrži pet tečajeva o osnovama funkcionalnog rada u programskom modulu cirkulacije, osnovama funkcionalnog rada u modulu katalogizacije, tečaj pretraživanja i preuzimanja bibliografskih zapisa te tečaj pretraživanja normativne baze.
Cjeloviti sadržaj i kalendar održavanja e-tečajeva online edukacije Osnove knjižničnog poslovanja u Integriranom knjižničnom sustavu Buki dostupan je u programu online edukacije.

Prijava na tečaj: online prijavnice

Kotizacija: bez kotizacije
NAMJENA ONLINE EDUKACIJE
Program online edukacije namijenjen je knjižnicama članicama Integriranog knjižničnog sustava Buki i održava se bez kotizacije sukladno Sporazumu o uređivanju odnosa Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu i sudionika u integriranom knjižničnom sustavu temeljenom na zajedničkom knjižničnom programu.
TEHNIČKI PREDUVJETI ZA POHAĐANJE ONLINE EDUKACIJE
Polaznici online edukacije moraju biti registrirani članovi Integriranog knjižničnog sustava Buki te imati aktivan korisnički profil. Ako niste sigurni, provjerite imate li aktivan korisnički profil na email: ibaj@nsk.hr.

Za pohađanje osnovnih tečajeva online edukacije nije potrebno prethodno iskustvo u radu s knjižničnim programom Aleph.

Prije edukacije potrebno je instalirati testni ZAG klijent prema uputi.

Online edukacija izvodi se pomoću MS Teams i Goolge Classroom virtualne učinioce. Od polaznika se zahjeva da imaju otvoren Google korisnički račun.

Od tehničkih preduvjeta za pohađanje online edukacije polaznicima je potrebno osobno računalo s vezom na Internet te opremljeno kamerom, mikrofonom i slušalicama.
POHAĐANJE ONLINE EDUKACIJE
Optimalan broj polaznika po pojedinom online tečaju je od 5 do 20.

Za pohađanje online tečaja potrebno se prijaviti putem online prijavnice.

Prijavljeni polaznici primit će na adresu elektroničke pošte pristupne podatke za pohađanje inicijalnog sastanka na daljinu putem Zoom aplikacije kojem se pristupa putem internetskog preglednika.

Inicijalni sastanak na daljinu u trajanju do 40 minuta sadrži upoznavanje s predavačem te polaznicima, pregled sadržaja online tečaja te upute o načinu pohađanja e-tečaja i načinu komunikacije s predavačem.

Nakon inicijalnog sastanka na daljinu, polaznici će samostalno u razdoblju od 7 dana moći pristupati interaktivnim prezentacijama, rješavati priređene zadatke te komunicirati s predavačima putem elektroničke pošte ili online.

Na kraju odslušanih interaktivnih prezentacija te riješenih zadataka, polaznici će ispuniti evaluacijsku anketu.

Po uspješno savladanom online tečaju polaznici dobivaju potvrde o sudjelovanju u online edukaciji putem elektroničke pošte.
KONTAKT
Moderator online edukacije:

dr. sc. Dijana Machala, knjižničarska savjetnica za knjižnično-informacijski sustav
Priređivači edukacijskih materijala te predavači online tečajeva:
, sistemski knjižničar
Mr. sc. S onja Pigac, ključna knjižničarka za modul Katalogizacija
Anita Marin, ključna knjižničarka za modul Katalogizacija
Ivan Miočić, redaktor
Vesna Mravunac, Odsjek Tekuća nacionalna bibliografija - Niz A, Knjige
Suzana Dimovski, ključni knjižničar za modul Katalogizacija - predmetni sustav

# data[].attributes.attachment_link.title
Online edukacija - Knjižnični informacijski sustav Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.description
ONLINE EDUKACIJA ZA RAD U INTEGRIRANOM KNJIŽNIČNOM SUSTAVU BUKI E-TEČAJEVI U TIJEKU Osnove knjižničnog poslovanja u Integriranom knjižnično-informacijskom sustavu Buki Vrijeme održavanja: 20. travnja do 18. svibnja 2020. Sadržaj: Prvi ciklus online edukacije sadrži pet tečajeva o osnovama funkcionalnog rada u programskom modulu cirkulacije, osnovama funkcionalnog rada u modulu katalogizacije, tečaj pretraživanja i preuzimanja bibliografskih zapisa te tečaj pretraživanja normativne baze.

# data[].attributes.body
Knjižnica Muzičke akademije Sveučilišta u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.title
OBAVIJEST - knjižnična građa potrebna za nastavu na daljinu

# data[].attributes.attachment_link.description
Pravo na pristup informacijama - ZPPI - obrazac i upute

# data[].attributes.headline
Youtube kanal Gradske knjižnice i čitaonice "Ante Jagar" Novska

# data[].attributes.subject
Youtube kanal Gradske knjižnice i čitaonice "Ante Jagar" Novska

# data[].attributes.body
Utorak za pričoljupce - čitanje priča za najmlađe
Kreativni četvrtak - kreativne radionica za odrasle i djecu

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuća u kojoj stanuju priče, i poneki robot :)

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica i čitaonica "Ante Jagar" Novska

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Drage naše čitačice i čitači, odsad možete posuđivati e-knjige iz svog doma! Postupak je sljedeći:

1. Pripremi broj iskaznice i PIN (javi se na 091 1600 272, Ova e-mail adresa je zaštićena od spambota. Potrebno je omogućiti JavaScript da je vidite. ili našem facebook inboxu ako ih nemaš i javit ćemo se čim obradimo Vaš zahtjev)
2. Na našem katalogu pronađite ikonu ZakiBook
3. Besplatno preuzmi aplikaciju ZakiBook ovisno o sustavu koji koristiš - Android, Windows, Apple ( https://novska.zaki.com.hr/pages/zaki_book.aspx)
4. Na početnoj stranici aplikacije ZakiBook klikni na TRAŽILICA i otvara ti se naša baza e-knjiga. Odaberi željeni naslov i odaberi opciju POSUDBA.
5. Uvjeti posudbe e-knjiga:

Možeš posuditi najviše 2 naslova e-knjiga odjednom, odnosno 3 naslova unutar jednog mjeseca koje možeš čitati istovremeno na 4 uređaja.
Rok posudbe je 30 dana.

Za vraćanje knjige prati opcije u aplikaciji!

Za bilo kakvu pomoć - javi se na kontakte iz koraka 2.

NISI ČLAN ILI TI JE ISTEKLA ČLANARINA? Zbog situacije u kojoj se nalazimo, u mjesecu travnju omogućiti ćemo Vam besplatno godišnje članstvo. Podatke (ime, prezime, datum rođenja, status (zaposlen, učenik, predškolac, student, nezaposlen), školska sprema, ulica, kućni broj, mjesto, broj mobitela, e-mail) možete poslati na naš e-mail Ova e-mail adresa je zaštićena od spambota. Potrebno je omogućiti JavaScript da je vidite. , a u najkraćem mogućem vremenu ćemo Vam odgovoriti i dostaviti Vam Vaš broj iskaznice i PIN potreban za ulaz u aplikaciju.

Za produženje članstva dovoljno je javiti svoj broj iskaznice i ime i prezime na naš e-mail, a mi ćemo Vam se ubrzo javiti sa PIN-brojem.

P. S. Baza naslova je za sad vrlo skromna, no s obzirom na Vašu zainteresiranost, ona će rasti pa Vam molimo da nam se ovdje u komentarima javljate s naslovima ili žanrovima koje imate želju čitati na svojim ekranima.
Vaša knjižnica

# data[].attributes.attachment_link.title
Posudba e-knjiga putem aplikacije ZAKI BOOK

# data[].attributes.attachment_link.description
Drage naše čitačice i čitači, odsad možete posuđivati e-knjige iz svog doma! Postupak je sljedeći: 1. Pripremi broj iskaznice i PIN (javi se na 091 1600 272, Ova e-mail adresa je zaštićena od spambota. Potrebno je omogućiti JavaScript da je vidite. ili našem facebook inboxu ako ih nemaš i javit ćemo se čim obradimo Vaš zahtjev)2.

# data[].attributes.headline
Tematski portal Knjižnice u doba COVID-19

# data[].attributes.subject
Tematski portal Knjižnice u doba COVID-19

# data[].attributes.body
Hrvatsko knjižničarsko društvo objavljuje tematski portal Knjižnice u doba COVID-19 u cilju prikupljanja i objave relevantnih informacija o posljedicama zdravstvene krize COVID-19 u području knjižnične djelatnosti u Hrvatskoj.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Informacije o aktivnostima i stanju hrvatskih knjižnica vezano uz posljedice uzrokovane pandemijom COVID-19 te potresom

Hrvatsko knjižničarsko društvo omogućuje objedinjeno prikupljanje i objavu informacija vezano uz odgovor knjižničnog sektora na krizu uzrokovanu COVID-19 virusom. Podatke unose knjižnice samostalno putem suradničkih aplikacija ili putem online obrasca. Sudjelovanje što većeg broja knjižnica u prikupljanju podataka od iznimne je važnosti!

Objedinjene informacije s društvenih mreža

U svrhu objedinjavanja informacija kojima knjižnice putem društvenih mreža obavještavaju o posebnim mjerama poduzetim vezano uz koronavirus, HKD poziva knjižnice na upotrebu hashtagove
#koronavirus #knjižnice

Pogledaj više

HKD razvija i pruža digitalne usluge namijenjene cjelokupnoj knjižničarskoj zajednici a u cilju pružanja potpore knjižničnoj djelatnosti u doba zdravstvene krize COVID-19.

Zakažite online meeting, organizirajte knjižničnu uslugu online!

online meeting

HKD omogućuje besplatnu organizaciju sastanaka na daljinu (online meeting) putem licenčnog pristupa Zoom meeting aplikaciji. Usluga je namijenjena knjižnicama, knjižničarima članovima HKD te stručnim i radnim tijelima HKD-a s ciljem poticanja stručnih te suradničkih aktivnosti u području knjižničarstva.

zaTRAŽITE termin SASTANKA

Besplatna usluga organizacije sastanka na daljinu dostupna je bez vremenskog ograničenja trajanja sastanka uz maksimalni broj od 100 sudionika po sastanku.

Svi zainteresirani za korištenje usluge besplatne organizacije sastanka za daljinu mogu poslati svoj zahtjev putem online prijavnice.

provjerite dostupnost termina

Na adresi HKD kalendara možete provjeriti slobodne termine

podrška

Sve informacije o načinu korištenja i tehničkoj podršci usluge mogu se dobiti na Kontakt

Usluga besplatne organizacije sastanaka na daljinu dio je razvoja Digitalnih usluga HKD-a, projekta financiranog sredstvima Ministarstva kulture iz programa javnih potreba u kulturi namijenjenih poticanja razvojnih programa i projekata u knjižničnoj djelatnosti za 2020. godinu

Urednica portala:
Dr. sc. Dijana Machala, predsjednica Hrvatskog knjižničarskog društva

Sadržajno uređuje:
Stručni odbor Hrvatskog knjižičarskog društva 2018. - 2020.

Sukladno pozivu Ministarstva kulture upućenog 15. ožujka 2020. svim strukovnim udrugama i predstavnicima pojedinih sektora u području kulture koji će posebno biti pogođeni društvenim i gospodarskim posljedicama nastale epidemije, Hrvatsko knjižničarsko društvo organizira tematski portal Knjižnice u doba COVID-19 čiji je cilj okupiti te objaviti relevantne informacije o posljedicama koronavirusa te drugih prirodnih katastrofa u području knjižnične djelatnosti u Hrvatskoj.

Pozivaju se sve vrste knjižnica da se odazovu pozivu na dostavu podataka radi izrade objedinjenih analiza posljedica uzrokovanih pandemijom COVID-19 i potresom u knjižničnom sektoru.

# data[].attributes.attachment_link.description
Informacije o aktivnostima i stanju hrvatskih knjižnica vezano uz posljedice uzrokovane pandemijom COVID-19 te potresom Hrvatsko knjižničarsko društvo omogućuje objedinjeno prikupljanje i objavu informacija vezano uz odgovor knjižničnog sektora na krizu uzrokovanu COVID-19 virusom. Podatke unose knjižnice samostalno putem suradničkih aplikacija ili putem online obrasca .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medijska pismenost počinje u knjižnici Knjižnice su izvor znanja, no jesu li i izvori medijske pismenosti? Upravo kao i stoljećima prije, generacije ljudi okreću se knjižnicama kao mjestima gdje mogu pronaći koristan sadržaj i informirati se. U kontekstu digitalnog doba viđamo stalni pomak u definiciji pismenosti, a sada je možemo proširiti i na onu medijsku. Ona podrazumijeva stvaranje i analizu medijskog sadržaja te prilagodbu osobnim potrebama, često upravo u svrhu informiranja i promocije. Kroz aspekt medijske pismenosti možemo govoriti o važnosti knjižni ... Nastavi čitati

# data[].attributes.attachment_link.description
Medijska pismenost počinje u knjižnici Knjižnice su izvor znanja, no jesu li i izvori medijske pismenosti? Upravo kao i stoljećima prije, generacije ljudi okreću se knjižnicama kao mjestima gdje mogu pronaći koristan sadržaj i informirati se. U kontekstu digitalnog doba viđamo stalni pomak u definiciji pismenosti, a sada je možemo proširiti i na onu medijsku.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vjesnik bibliotekara Hrvatske 63 (2020) (objavljeno: 14.04.2020)

Zbog novonastale situacije Vjesnik bibliotekara Hrvatske u 2020. godini izaći će kao dvobroj.

Pozivaju se autori da dostave svoje radove Uredništvu putem poveznice, a u obzir će se uzeti svi radovi koji pristignu do 1. rujna 2020. godine.

Dragi kolegice i kolege,
kao što vam je vjerojatno već poznato, broj 82 HKD Novosti izašao je 3. ožujka 2020., a priprema se broj 83. Tada je obzanjena i tema broja 83 - Knjižničarske udruge (s obzirom na to da je 2020. godina jubilarna za naš HKD, ali i za niz regionalnih društava koja su nedavno proslavila ili planiraju proslaviti svoje okrugle obljetnice).
( opširnije)

Hrvatsko knjižničarsko društvo objavljuje tematski portal Knjižnice u doba COVID-19 u cilju prikupljanja i objave relevantnih informacija o posljedicama zdravstvene krize COVID-19 u području knjižnične djelatnosti u Hrvatskoj.

( opširnije)

Sretan Uskrs (objavljeno: 10.04.2020)

Otkazivanje IFLA WLIC, DUBLIN, 2020 (objavljeno: 09.04.2020)

IFLA World Library and Information Congress 2020 je otkazan.

Nažalost, kao rezultat globalne zdravstvene krize, Upravni odbor IFLA-e i Irski nacionalni Odbor donijeli su tešku odluku o otkazivanju svjetskog knjižničarskog i informacijskog kongresa (WLIC) za 2020. godinu.

Umjesto u kolovozu ove godine, Dublin će biti domaćin ovog svjetskog knjižničarskog i informacijskog kongresa 2022. godine.

Sve dodatne informacije mogu se naći na stranici: bit.ly/2Vjavky

Hrvatsko knjižničarsko društvo objavljuje Javni poziv na predlaganje kandidata za dodjelu Kukuljevićeve povelje

Rok za slanje prijedloga je 30. lipnja 2020. godine.
( opširnije)

Hrvatsko knjižničarsko društvo objavljuje Javni poziv na predlaganje kandidata za dodjelu Nagrade "Eva Verona".

Rok za slanje prijedloga je 30. lipnja 2020. godine.
( opširnije)

S obzirom na situaciju nastalu širenjem bolesti COVID-19, knjižnice u Republici Hrvatskoj zatvorile su svoje fizičke prostore za korisnike. Usprkos tome, mnoge od njih i dalje pružaju brojne usluge svojim korisnicima dostupne na daljinu - dostupne online, elektroničkom poštom ili telefonski.

Iz tog razloga, Komisija za informacijske tehnologije Hrvatskog knjižničarskog društva pokrenula je akciju objedinjavanja dostupnih knjižničnih usluga na daljinu na jednom mjestu kroz interaktivnu tablicu koja je javno dostupna. Tablica je dostupna na poveznici https://padlet.com/hkdrustvo/knjiznicne_usluge_na_daljinu.

Ovim putem pozivamo sve knjižnice da se uključe unosom podataka o svojim trenutno dostupnim uslugama, ukoliko ih već nisu pronašli u tablici.

Za dodatna pitanja i pomoć molimo javite se na adresu hkd@hkdrustvo.hr.
( opširnije)

Hrvatsko knjinžničarsko društvo obilježava Međunarodni dan dječje knjige aktivnostima u okviru Nacionalne kampanje Čitaj mi! Čitajte djeci od rođenja.

"Čitaj mi!" prva je nacionalna kampanja za promicanje čitanja naglas djeci od rođenja. Pokrenuta je povodom Europske godine čitanja naglas (2013.), a odvija se pod pokroviteljstvom Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku.
( opširnije)

Hrvatsko knjižničarsko društvo omogućuje svim svojim članovima uslugu besplatne organizacije sastanaka na daljinu (online meeting). Usluga besplatne organizacije sastanaka na daljinu temelji se na primjeni licenčnog pristupa Zoom meeting aplikaciji.

Usluga je namijenjena svim članovima Hrvatskoga knjižničarskog društva te stručnim i radnim tijelima HKD-a s ciljem poticanja stručnih te suradničkih aktivnosti u području knjižničarstva, a posebno u odnosu na preporuke poštivanja mjera socijalnog distanciranja.

( opširnije)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
obavijesti vjesnik bibliotekara hrvatske (2020)  (objavljeno: 14.04.2020) nov  situacije vjesnik bibliotekara hrvatske 2020. godini izaći kao dvobroj.pozivaju autori dostave svoje radove uredništvu putem poveznice

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatsko knjižničarsko društvo :: Obavijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
Vjesnik bibliotekara Hrvatske 63 (2020) (objavljeno: 14.04.2020) Zbog novonastale situacije Vjesnik bibliotekara Hrvatske u 2020. godini izaći će kao dvobroj. Pozivaju se autori da dostave svoje radove Uredništvu putem poveznice, a u obzir će se uzeti svi radovi koji pristignu do 1. rujna 2020. godine.

# data[].attributes.body
Portal digitalna.nsk.hr predstavlja središnje mjesto okupljanja digitalnih zbirki Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalne zbirke Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitalne zbirke Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.body
Temelj digitalne zbirke VirKo zavičajna je građa iz fonda korčulanske Gradske knjižnice Ivan Vidali te vrijedno arhivsko i muzejsko gradivo iz lokalne povijesti, običaja i života lokalnog stanovništva.

# data[].attributes.headline
YouTube kanal Gradske knjižnice i čitaonice Đakovo

# data[].attributes.subject
YouTube kanal Gradske knjižnice i čitaonice Đakovo

# data[].attributes.body
YouTube kanal s pričaonicama i kreativnim radionicama za djecu, rubrike Na današnji dan, Knjige koje su mijenjale svijet, Crtež dana (s motivirajućom porukom za dobar dan) i druge.

# data[].attributes.headline
Portal digitaliziranih starih hrvatskih časopisa 

# data[].attributes.subject
Portal digitaliziranih starih hrvatskih časopisa 

# data[].attributes.body
Portal digitaliziranih starih hrvatskih časopisa sadrži izbor najstarijih hrvatskih časopisa u digitalnom obliku Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu te preslike časopisa suradnika na portalu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cilj je Portala učiniti sadržaj hrvatskih časopisa što dostupnijim kulturnoj i znanstvenoj javnosti te ih zaštititi i očuvati kao kulturno i znanstveno nasljeđe. Projekt je financijski potpomoglo Ministarstvo kulture Republike Hrvatske i sastavni je dio projekta Portal digitaliziranih starih hrvatskih časopisa sadrži izbor najstarijih hrvatskih časopisa u digitalnom obliku Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu te preslike časopisa suradnika na portalu. Hrvatska kulturna baština

NOVOSTI
Na portalu je dostupno: 75.476 stranica digitaliziranih časopisa (2016-10-13)

# data[].attributes.attachment_link.description
Cilj je Portala učiniti sadržaj hrvatskih časopisa što dostupnijim kulturnoj i znanstvenoj javnosti te ih zaštititi i očuvati kao kulturno i znanstveno nasljeđe. Projekt je financijski potpomoglo Ministarstvo kulture Republike Hrvatske i sastavni je dio projekta Portal digitaliziranih starih hrvatskih časopisa sadrži izbor najstarijih hrvatskih časopisa u digitalnom obliku Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu te preslike časopisa suradnika na portalu.

# data[].attributes.body
Portal Stare hrvatske novine predstavlja središnje mjesto pristupa digitaliziranim hrvatskim novinama (od 1789. do 1945. godine) Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu i ostalih baštinskih ustanova.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Portal je izrađen 2010. godine u okviru projekta Portal Stare hrvatske novine predstavlja središnje mjesto pristupa digitaliziranim hrvatskim novinama (od 1789. do 1945. godine) Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu i ostalih baštinskih ustanova.
Hrvatska kulturna baština Ministarstva kulture Republike Hrvatske, a razvija se kroz redovni program zaštite i digitalizacije novina u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu. Objavljujemo i digitalizirane stare novine ostalih hrvatskih ustanova kako bismo korisnicima omogućili objedinjen pristup i pretraživanje starih novina.

Na portalu je dostupno: 191.100 stranica digitaliziranih novina (2017-08-09)

# data[].attributes.attachment_link.description
Portal je izrađen 2010. godine u okviru projekta Portal Stare hrvatske novine predstavlja središnje mjesto pristupa digitaliziranim hrvatskim novinama (od 1789. do 1945. godine) Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu i ostalih baštinskih ustanova. Hrvatska kulturna baština Ministarstva kulture Republike Hrvatske, a razvija se kroz redovni program zaštite i digitalizacije novina u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu.

# data[].attributes.body
Hrvatska narodna knjižnica i čitaonica Našice / slikovnica "Suli u avanturi Prijateljstvo" autorice Maje Šimleše

# data[].attributes.headline
Virtualna knjižnica OŠ Josipa Lovretića, Otok

# data[].attributes.subject
Virtualna knjižnica OŠ Josipa Lovretića, Otok

# data[].attributes.attachment_link.description
Yammer is a private social network that helps employees collaborate across teams, departments, and locations.

# data[].attributes.body
Hrvatska narodna knjižnica i čitaonica Našice

# data[].attributes.attachment_link.description
Elektroničke knjige Hrvatska narodna knjižnica i čitaonica Našice daje 3 mjeseca besplatno korištenje e-knjiga (travanj, svibanj, lipanj 2020. godine). Knjige... Read more Posudba E-knjiga

# data[].attributes.headline
Virtualna knjižnica OŠ Petra Kanavelića Korčula 

# data[].attributes.subject
Virtualna knjižnica OŠ Petra Kanavelića Korčula 

# data[].attributes.body
Kratki video materijali s prijedlozima kreativnih i
zabavnih aktivnosti na službenoj Facebook stranici Narodne knjižnice "Petar Preradović" Bjelovar.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Narodna knjižnica "Petar Preradović" Bjelovar

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica "Ivan Goran Kovačić" Karlovac

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
O USLUZI PRAVILA KORIŠTENJA UPUTE ZA POSUDBU

Korisnicima Gradske knjižnice "Ivan Goran Kovačić" dostupna je usluga korištenja e-knjižnice na mobilnim uređajima i tabletima putem aplikacije ZaKi Book, prve hrvatske knjižnične aplikacije za e-knjige. ZaKi je naziv knjižničnog informacijskog sustava koji stoji u pozadini cijelog svakodnevnog rada knjižnice/kataloga, a aplikacija ZaKi Book spremna je za slobodno preuzimanje u Google Play Storeu (Android uređaji), Microsoft Storeu (Windows 10) i App Storeu (iOS uređaji), a potom je mogu koristiti svi učlanjeni korisnici stariji od 15 godina upisom broja članske iskaznice i PIN-a koji je moguće dobiti u knjižnici (riječ je o istom PIN-u koji možda već koristite za Moj GKKA profil).

Sam razvoj aplikacije ZaKi Book vode Knjižnice grada Zagreba i informatičko poduzeće VIVa Info.

Gradska knjižnica "Ivan Goran Kovačić" kao jedna od korisnica unutar knjižnično-informacijskog sustava ZaKi, platformu posudbe e-knjige ponudila je svojim članovima kao dodatnu, novu uslugu. Također, samostalno bira e-knjige prema mogućnostima i dostupnosti naslova na hrvatskom tržištu. Trenutno je nabavljeno 150 naslova. E-knjige mogu se posuđivati putem aplikacije ZaKi Book te preko mrežnoga kataloga https://katalog.gkka.hr/.

Nadamo se da će nova usluga pridonijeti popularizaciji i poticanju čitanja knjiga u virtualnom okruženju. Nova usluga posudbe elektroničkih knjiga od velikog je značenja za sve osobe s posebnim potrebama. Program je sufinanciran sredstvima Grada Karlovca i Ministarstva kulture RH.

# data[].attributes.attachment_link.description
O USLUZI PRAVILA KORIŠTENJA UPUTE ZA POSUDBU Korisnicima Gradske knjižnice "Ivan Goran Kovačić" dostupna je usluga korištenja e-knjižnice na mobilnim uređajima i tabletima putem aplikacije ZaKi Book, prve hrvatske knjižnične aplikacije za e-knjige.

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica "Ivan Goran Kovačić" Karlovac

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica "Ivan Goran Kovačić" Karlovac

# data[].attributes.attachment_link.title
Gradska knjižnica Ivan Goran Kovačić Karlovac

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Rijeka
Online sadržaji na platformi Dječje kuće za djecu i roditelje

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tema mjeseca
Digitalne rožice

Digitalne rožice projekt je namijenjen djeci i mladima kao i djeci i mladima s teškoćama u razvoju. Smatramo da je ova dosadna pandemija najviše pogodila mlađi uzrast, stoga je osmišljen niz edukativnih radionica i sadržaja koje će pomoći da skupa prebrodimo ovo neobično razdoblje, a uz pomoć i našeg Brickzinea. Nastaje u partnerstvu Udruge Ri Rock, Udruge Ruke, Udruge Muzikopter i Gradske knjižnice Rijeka. Ukupna vrijednost projekta iznosi 458.380,15 HRK (85% sredstava sufinancirano je iz Europske unije iz Europskog socijalnog fonda, 15% sredstava osigurava Republika Hrvatska iz Državnog proračuna). Sadržaj članka isključiva je odgovornost Udruge Ri Rock.
24 članaka

# data[].attributes.attachment_link.description
Tema mjeseca Digitalne rožice projekt je namijenjen djeci i mladima kao i djeci i mladima s teškoćama u razvoju. Smatramo da je ova dosadna pandemija najviše pogodila mlađi uzrast, stoga je osmišljen niz edukativnih radionica i sadržaja koje će pomoći da skupa prebrodimo ovo neobično razdoblje, a uz pomoć i našeg Brickzinea.

# data[].attributes.headline
Pitaj knjižničare Sveučilišne knjižnice u Splitu

# data[].attributes.subject
Pitaj knjižničare Sveučilišne knjižnice u Splitu

# data[].attributes.body
Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pitajte knjižničara

Knjižnica pruža usluge informacijskih pretraživanja koje korisnik može zatražiti osobnim dolaskom, telefonom, elektroničkom poštom ili putem mrežno dostupnih obrazaca:

Pitajte knjižničara - opći upit: informacijsko-referalne usluge - na temelju općeg upita Knjižnica provjerava bibliografsko-referalne i kataložne informacije te čini provjeru manjeg opsega informacija iz kataloga Knjižnice ili drugih informacijskih izvora.

Pitajte knjižničara - tematsko pretraživanje: na temelju zahtjeva za tematsko pretraživanje, predmetni stručnjaci vrše pretraživanje dostupnih informacijskih izvora: kataloga, bibliografija, elektroničkih izvora/baza podataka i dr.

Tematska pretraživanja prema određenoj temi vrše se za potrebe pisanja seminarskih, završnih, diplomskih, specijalističkih i doktorskih radova, za potrebe projekata, istraživanja i dr. Nakon popunjavanja mrežnog obrasca korisnik će dobiti povratnu informaciju o zaprimljenom zahtjevu.

Usluga je dostupna u radnom vremenu Knjižnice, a odgovor se elektroničkom poštom šalje u što je moguće kraćem roku. Rezultati pretraživanja mogu se očekivati u roku od 24 sata, a kod složenijih upita u roku od 72 sata.

Složena tematska pretraživanja dostupnih izvora informacija, kao i bibliografske usluge i pretraživanja u poslovne ili komercijalne svrhe, a koja se izrađuju za potrebe obrazovne, znanstvene, akademske, kulturne zajednice te poslovnih subjekata naručuju se pisanim zahtjevom te se naplaćuju prema Cjeniku.

# data[].attributes.attachment_link.description
Knjižnica pruža usluge informacijskih pretraživanja koje korisnik može zatražiti osobnim dolaskom, telefonom, elektroničkom poštom ili putem mrežno dostupnih obrazaca: Pitajte knjižničara - opći upit: informacijsko-referalne usluge - na temelju općeg upita Knjižnica provjerava bibliografsko-referalne i kataložne informacije te čini provjeru manjeg opsega informacija iz kataloga Knjižnice ili drugih informacijskih izvora.

# data[].attributes.body
Knjižnice grada Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Polaznici će se upoznati s osnovama korištenja micro:bita - kako početi, napisati svoje prve programe i gdje mogu pronaći dodatne edukacijske materijale. Radionice će se održavati putem platforme Edmodo, namijenjene su početnicima i učenicima 3. i 4. razreda.

Prijave na djecja.knjiznica.m2@kgz.hr .

# data[].attributes.attachment_link.title
Knjižnice grada Zagreba - Virtualne micro:bit radionice

# data[].attributes.attachment_link.description
Polaznici će se upoznati s osnovama korištenja micro:bita - kako početi, napisati svoje prve programe i gdje mogu pronaći dodatne edukacijske materijale. Radionice će se održavati putem platforme Edmodo, namijenjene su početnicima i učenicima 3. i 4. razreda. Prijave na djecja.knjiznica.m2@kgz.hr .

# data[].attributes.body
Blog Narodne knjižnice "Petar Preradović" Bjelovar namijenjen je svima koji vole knjigu i čitanje, ali i onima koji to još nisu otkrili. Za vrijeme izolacije objavljujemo preporuke za čitanje besplatno dostupnih e-knjiga.
Svakog četvrtka možete doći na taj blog po novu dozu knjiške pilule.

# data[].attributes.headline
Zavičajna zbirka - Bjelovariana (digitalizirana građa)

# data[].attributes.subject
Zavičajna zbirka - Bjelovariana (digitalizirana građa)

# data[].attributes.body
Na ovoj poveznici možete pronaći dio digitaliziranog fonda iz Zavičajne zbirke – Bjelovariane Narodne knjižnice „Petar Preradović“ Bjelovar.  Bjelovariana je najsveobuhvatnija bibliografska baza podataka o Bjelovaru i njegovoj okolici.

# data[].attributes.attachment_link.description
© 2010 - 2018 Metelwin Digital Library - Zbirke - Statistika - - Digitalizirana građa grada Bjelovara

# data[].attributes.body
Online usluga Narodne knjižnice „Petar Preradović“ Bjelovar koja obuhvaća pretraživanje, organizaciju i ponudu stručne i znanstvene literature i informacija potrebnih za izradu referata, maturalnih, seminarskih, završnih i diplomskih radova te magisterija, doktorata i ostalih znanstvenih i stručnih radova.

# data[].attributes.body
Grupa služi za dogovaranje i dijeljenje informacija vezanih
uz čitateljski klub Dječjeg odjela Narodne knjižnice "Petar Preradović" Bjelovar, a trenutno unutar te grupe vode se rasprave o pročitanim knjigama za vrijeme izolacije.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Narodna knjižnica "Petar Preradović" Bjelovar

# data[].attributes.attachment_link.title
Narodna knjižnica "Petar Preradović" Bjelovar

# data[].attributes.attachment_link.description
Viber druženje članova čitateljskog kluba Dječjeg odjela "Gutači knjiga"!
U subotu je održano druženje Gutača knjiga uz pomoć mobilne aplikacije Viber koju inače koristimo za dojave je li knjiga koju...

# data[].attributes.headline
6 VELIČANSTVENIH koraka do informacija i znanja

# data[].attributes.subject
6 VELIČANSTVENIH koraka do informacija i znanja

# data[].attributes.body
Virtualna platforma Narodne knjižnice "Petar Preradović" Bjelovar za stjecanje znanja i vještina iz informacijske i medijske pismenosti namijenjena djeci.

# data[].attributes.attachment_link.description
3 VELIČANSTVENA koraka do informacija i znanja

# data[].attributes.headline
Čituljkova virtualna čitaonica - Youtube

# data[].attributes.subject
Čituljkova virtualna čitaonica - Youtube

# data[].attributes.body
Na Youtube kanalu Narodne knjižnice "Petar Preradović" Bjelovar svakog utorka objavljujemo novu priču za djecu. Priče koje čitamo snimljene su uz dopuštenje nositelja autorskog prava.

# data[].attributes.attachment_link.title
Čituljkova virtualna čitaonica - YouTube

# data[].attributes.body
Narodna knjižnica i čitaonica Halubajska zora Viškovo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
OD DANAS, 18.3. MOŽETE U E-KATALOGU

( na web stranici www.halubajska-zora.hr)

POTRAŽITI E-KNJIGE( ZA SADA IH IMAMO 162).

ŠTO VAM JE POTREBNO:

1. ČLANSTVO U JU Narodnoj knjižnici i čitaonici Halubajska zora

2. PIN

3. INSTALIRANJE APLIKACIJE ZAKI BOOK ZA UREĐAJE NA KOJIMA ĆETE ČITATI

PIN možete zatražiti ( ako ga nemate) na našem e-mailu: sredisnja.marinici@gmail.com Pravila korištenja: s upisom svog imena i prezimena, broja članske iskaznice i adrese prebivališta. PIN će biti uručen najkasnije sljedećeg radnog dana.
Aplikacija ZaKi Book (ZaKi je inače naziv knjižničnog informacijskog sustava koji stoji u pozadini cijelog svakodnevnog rada knjižnice/kataloga) spremna je za slobodno preuzimanje uGoogle Play Storeu (Android uređaji), Microsoft Storeu (Windows 10) i App Storeu (iOS uređaji), a potom ju mogu koristiti svi učlanjeni korisnici naše knjižnice upisom broja članske iskaznice i PIN-a.

- aplikacija za korištenje e -knjige može se besplatno preuzeti na platformama Google Play (za Android), App Store (za iOS) i Microsoft Store (Windows 10)

- u aplikaciju se ulazi brojem članske iskaznice i PIN-om (dobiva se u knjižnici na upit)

- u trenutku prijavljivanja u aplikaciju ZaKi Book, sustav vas prepoznaje kao korisnika JU Narodne knjižnice i čitaonice Halubajska zora i aplikacija mijenja izgled i naziv - postaje e-knjiga ZaKi Book
( na svakoj lokaciji)
- preko aplikacije možete pretražiti naslove, zadužiti i razdužiti knjigu, povećavati i smanjivati slova

- zbog ograničenog broja licenci moguće je posuditi dvije knjige odjednom, a četiri naslova mjesečno što ne umanjuje broj posuđenih knjiga u fizičkim odjelima i ograncima - dakle, možete odjednom imati posuđene 2 e-knjige + 3 tiskane knjige

- aplikacija se može koristiti na 4 uređaja istovremeno

- rok posudbe e-knjige je 30 dana - ne morate poduzimati dodatne radnje nego program jednostavno „povuče" knjigu i više je nema u vašoj aplikaciji bez dodatnih troškova odnosno zakasnine

# data[].attributes.attachment_link.title
OD 18.3. UVODIMO NOVU USLUGU - POSUDBU E-KNJIGE

# data[].attributes.attachment_link.description
OD DANAS, 18.3. MOŽETE U E-KATALOGU ( na web stranici www.halubajska-zora.hr) POTRAŽITI E-KNJIGE( ZA SADA IH IMAMO 162). ŠTO VAM JE POTREBNO: ČLANSTVO U JU Narodnoj knjižnici i čitaonici Halubajska zora PIN INSTALIRANJE APLIKACIJE ZAKI BOOK ZA UREĐAJE NA KOJIMA ĆETE ČITATI PIN možete zatražiti ( ako ga nemate) na našem e-mailu: sredisnja.marinici@gmail.com Pravila korištenja: s upisom svog imena i prezimena, broja članske iskaznice i adrese prebivališta.

# data[].attributes.body
Digitalna zbirka starih splitskih novina Sveučilišne knjižnice u Splitu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Novine i časopisi vrijedni su izvori za proučavanje lokalne i nacionalne povijesti, dokumenti složenosti i bogatstva svakodnevnog života na određenom području. Zbog specifičnosti problema dostupnosti, pohrane i zaštite sve više knjižnica digitalizira takvu građu. Digitalne zbirke starijih novina i časopisa ( Pilot projekt digitalizacije novina i časopisa Sveučilišne knjižnice u Splitu

historic collection) organiziraju se kao novi oblici znanja koji putem mreže postaju dio našeg globalnog informacijskog okruženja.

Sveučilišna knjižnica u Splitu započela je 2010. s projektom digitalizacije starih novina i časopisa iz svog fonda kao prvom fazom projekta digitalizacije građe. Izgradnja digitalne zbirke je razvojni projekt koji će omogućiti stjecanje širih znanja i iskustva o publiciranju pisane kulturne baštine. Na temelju izrađenih kriterija izabrali smo 20 naslova novina i 16 naslova časopisa koje ćemo u određenom vremenu digitalizirati.

Cilj je Projekta digitalizacije starih novina i časopisa (DZNČ) da splitske stare novine i časopise iz 19. i prve polovice 20. st. digitalizira i učini mrežno dostupnim. Projekt se ostvaruje u prvoj fazi kao pilot projekt. Sustavna digitalizacija novina i časopisa provodi se radi stvaranja digitalne zbirke koja na poseban način integrira knjižničnu građu publiciranu na drugom mediju, korisnike i knjižnično osoblje u procesu pronalaženja informacija.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalne zbirke Sveučilišne knjižnice u Splitu - digitalni repozitorij

# data[].attributes.attachment_link.description
Novine i časopisi vrijedni su izvori za proučavanje lokalne i nacionalne povijesti, dokumenti složenosti i bogatstva svakodnevnog života na određenom području. Zbog specifičnosti problema dostupnosti, pohrane i zaštite sve više knjižnica digitalizira takvu građu.

# data[].attributes.headline
Digitalne slikovnice „Mitska bića – digitalna priča“

# data[].attributes.subject
Digitalne slikovnice „Mitska bića – digitalna priča“

# data[].attributes.body
Digitalne slikovnice u izdanju Knjižnice i čitaonice „Fran Galović“ Koprivnica nastale su u okviru pilot projekta „Princeza na kraju svijeta“ - inovativno i kreativno poticanje čitanja kod djece u digitalnom okruženju. Nastalo je osam digitalnih slikovnica u kojima pratimo avanture glavnih junaka i upoznajemo se s mitološkim bićima Podravine.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digitalne slikovnice u izdanju Knjižnice i čitaonice „Fran Galović" Koprivnica nastale su u okviru pilot projekta „Princeza na kraju svijeta" - inovativno i kreativno poticanje čitanja kod djece u digitalnom okruženju. Projekt se provodio od svibnja do listopada 2018. godine pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture RH, Grada Koprivnice i Knjižnice i čitaonice „Fran Galović" Koprivnica. Nastalo je osam digitalnih slikovnica u kojima pratimo avanture glavnih junaka i upoznajemo se s mitološkim bićima Podravine. Knjiga „Hrvatska bajoslovlja" Vida Baloga i ilustracije Patricia Agüera Mariña poslužile su djeci kao inspiracija za sporedne likove u priči. Izvoditeljica programa bila je dugogodišnja suradnica Knjižnice, Ivana Kranželić.

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitalne slikovnice u izdanju Knjižnice i čitaonice „Fran Galović" Koprivnica nastale su u okviru pilot projekta „Princeza na kraju svijeta" - inovativno i kreativno poticanje čitanja kod djece u digitalnom okruženju. Projekt se provodio od svibnja do listopada 2018. godine pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture RH, Grada Koprivnice i Knjižnice i čitaonice „Fran Galović" Koprivnica.

# data[].attributes.body
Bojanke NSK

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
#ObojiNašeZbirke - bojankama NSK i baštinskih ustanova diljem svijeta do zabave, znanja i društvene odgovornosti

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
#ObojiNašeZbirke - bojankama NSK i baštinskih ustanova diljem svijeta do zabave, znanja i društvene odgovornosti

Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu s ciljem promicanja korištenja digitalne kulturne baštine za kreativnu razonodu i učenje izradila je bojanke za sve uzraste čiji sadržaj predstavlja vrijednu građu njezine Grafičke zbrike, Zbirke zemljovida i atlasa te odabranu građu iz općeg fonda NSK.

Osim što potiču kreativnost i djeluju opuštajuće, bojanke s motivima kulturne baštine omogućuju nam učenje o povijesti i umjetnosti te upoznavanje s arhitekturom i krajolicima. Besplatno korištenje ovakvih sadržaja ujedno je i način da sve svoje aktivnosti, pa tako i one povezane s područjem kulture, odgovorno i savjesno uskladimo s mjerama suzbijanja širenja bolesti COVID-19, kao i da ove izvanredne okolnosti olakšamo mlađim naraštajima.

Prva bojanka Knjižnice, Oboji naše zbirke - Gradovi, sadrži vedute hrvatskih gradova iz digitaliziranog dijela građe Grafičke zbirke NSK i Zbirke zemljovida i atlasa NSK dostupne u sklopu tematskih portala Digitalizirana vizualna građa i Digitalna kartografska građa portala Digitalne zbirke NSK. Bojenjem možete upoznati otoke Cres i Hvar te gradove Drniš, Dubrovnik, Osijek, Senj, Sinj, Skradin, Split, Šibenik, Valpovo, Zadar i Zagreb. Druga bojanka, Oboji naše zbirke - Flora, predstavlja građu digitalne zbirke Flora Croatica i donosi crteže biljaka iz djela znamenitog hrvatskog botaničara Luje von Adamovića Die Pflanzenwelt Dalmatiens (Leipzig, 1911.). Ostale četiri bojanke, Oboji naše zbirke - Životinje i i Oboji naše zbirke - Ljudi i , sadrže motive iz bogate vizualne građe Grafičke zbirke NSK.

Bojanke su izrađene po uzoru na godišnju kampanju knjižnice njujorške medicinske akademije (The New York Academy of Medicine) #ColorOurCollections. Uz bojanke Knjižnice i ostalih knjižnica i baštinskih ustanova diljem svijeta, na stranici kampanje #ColorOurCollections trenutačno je dostupno i pet bojanki Europeane, najveće zbirke digitalizirane građe europskih baštinskih ustanova.

Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu poziva hrvatske knjižnice te sve ostale baštinske ustanove u Hrvatskoj da izradom bojanki ili na slične kreativne načine predstave digitaliziranu građu iz vlastitih fondova ili građu s portala Digitalne zbirke NSK označenu kao javno dobro.

Sve kreativne, ali i društveno odgovorne pojedince, koji će u nadolazećem razdoblju koristiti bojanke NSK i ostale dostupne u sklopu ove kampanje, pozivamo da svoje radove objave na društvenim mrežama uz korištenje oznaka #ostanidoma, #ObojiNašeZbirke, #ZašiljiBojice i #ColorOurCollections.

Bojanka NSK Oboji naše zbirke - Gradovi.
Bojanka NSK Oboji naše zbirke - Flora.
Bojanka NSK Oboji naše zbirke - Životinje 1.
Bojanka NSK Oboji naše zbirke - Životinje 2.
Bojanka NSK Oboji naše zbirke - Ljudi 1.
Bojanka NSK Oboji naše zbirke - Ljudi 2.

# data[].attributes.attachment_link.title
#ObojiNašeZbirke - bojankama NSK i baštinskih ustanova diljem svijeta do zabave, znanja i društvene odgovornosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu s ciljem promicanja korištenja digitalne kulturne baštine za kreativnu razonodu i učenje izradila je bojanke za sve uzraste čiji sadržaj predstavlja vrijednu građu njezine Grafičke zbrike, Zbirke zemljovida i atlasa te odabranu građu iz općeg fonda NSK.

# data[].attributes.headline
Virtualna izložba "Koprivnica i 1. svjetski rat"

# data[].attributes.subject
Virtualna izložba "Koprivnica i 1. svjetski rat"

# data[].attributes.body
Knjižnica i čitaonica "Fran Galović" Koprivnica

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Milan Steiner
Milan Steiner, rodom iz Koprivnice, za ratne zasluge dobio je dva odlikovanja i promaknuće u viši čin. Već na samom početku ratovanja na srpskom bojištu istaknuo se velikim junaštvom te je bio odlikovan srebrnom medaljom prvog razreda za hrabrost. Tu je ranjen od granate te prebačen u bolnicu u Beč gdje se nakon kratkog oporavka dobrovoljno javio za frontu. U međuvremenu se i oženio. Godine 1915. je upućen na rusko bojište. I tamo se iskazao neviđenom hrabrošću, koja ga je nažalost stajala život. Posmrtno je odlikovan zlatnom medaljom za hrabrost te je dobio promaknuće u viši čin.

Izvor: Ilustrovani list,19.veljače, 8(1916.),172

# data[].attributes.attachment_link.description
Milan Steiner Milan Steiner, rodom iz Koprivnice, za ratne zasluge dobio je dva odlikovanja i promaknuće u viši čin. Već na samom početku ratovanja na srpskom bojištu istaknuo se velikim junaštvom te je bio odlikovan srebrnom medaljom prvog razreda za hrabrost.

# data[].attributes.headline
Digitalizirana građa "Koprivnička kulturna baština" Knjižnice i čitaonice "Fran Galović" Koprivnica

# data[].attributes.subject
Digitalizirana građa "Koprivnička kulturna baština" Knjižnice i čitaonice "Fran Galović" Koprivnica

# data[].attributes.body
Knjige, novine, časopisi, razglednice

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalizirana građa knjižnice i čitaonice Fran Galović Koprivnica

# data[].attributes.attachment_link.description
© 2010 - 2018 Metelwin Digital Library - Zbirke - Statistika - - Digitalizirana građa Knjižnice i čitaonice Fran Galović Koprivnica

# data[].attributes.body
Sveučilišna knjižnica Rijeka

# data[].attributes.body
Digitalna zbirka starih bjelovarskih razglednica. Cilj projekta je upoznati javnost s građom koju posjeduju baštinske ustanove grada, a koja na vizualan način govori o prošlosti i razvoju grada Bjelovara.

# data[].attributes.body
Digitalna zbirka GISKO-a “Razglednice grada Osijeka” kao online slagalice za cijelu obitelj

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Razglednice grada Osijeka dio su Grafičke zbirke, a također i dio zavičajnog fonda Gradske i sveučilišne knjižnice Osijek. Autentična zbirka predstavlja dragocjen izvor vizualnog identiteta Osijeka, svjedok je njegova urbanističkoga razvoja i podsjetnik na kulturni identitet grada. Kroz ovu zbirku predstavljamo kulturnu baštinu grada, zaboravljene stare vizure Osijeka i neke od značajnih lokacija koje su vremenom promijenile identitet. Upoznajte originalne razglednice uz slagalice koje će vama i vašoj obitelji olakšati vrijeme provedeno u kući. Na poveznici je vrijedna građa iz naše zbirke " Razglednice grada Osijeka ", a slagalicama možete pristupiti u nastavku. Želimo vam dobru zabavu uz grad Osijek kakav je nekad bio.

Slagalice:
Zgrada GISKO, Sakuntala, Konkatedrala I, Chavrakova ulica, Sakuntala park, Konkatedrala II, Park kralja Petra Krešimira, Europska avenija, Kapucinska ulica, Županijska ulica.

Više informacija može se dobiti na broj telefona:

Posudbeni odjel, Odsjek za odrasle GISKO 031/211-233

Ravnateljica GISKO
Dubravka Pađen-Farkaš, viša knjižničarka

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalna zbirka GISKO-a "Razglednice grada Osijeka" kao online slagalice za cijelu obitelj

# data[].attributes.attachment_link.description
Razglednice grada Osijeka dio su Grafičke zbirke, a također i dio zavičajnog fonda Gradske i sveučilišne knjižnice Osijek. Autentična zbirka predstavlja dragocjen izvor vizualnog identiteta Osijeka, svjedok je njegova urbanističkoga razvoja i podsjetnik na kulturni identitet grada. Kroz ovu zbirku predstavljamo kulturnu baštinu grada, zaboravljene stare vizure Osijeka i neke od značajnih lokacija koje su vremenom promijenile identitet.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Knjižnični informacijski sustav Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu provodi sustavne aktivnosti u cilju izgradnje i osnaživanja informacijske i znanstveno-istraživačke infrastrukture te kapaciteta nacionalnog knjižničnog informacijskog sustava. Ulaganje u razvoj automatizacije knjižničnog poslovanja temeljni je preduvjet razvoja suvremenih digitalnih knjižničnih usluga kao dijela nacionalne znanstvene i obrazovne e-infrastrukture.

# data[].attributes.attachment_link.title
Knjižnični informacijski sustav - Knjižnični informacijski sustav Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.description
Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu provodi sustavne aktivnosti u cilju izgradnje i osnaživanja informacijske i znanstveno-istraživačke infrastrukture te kapaciteta nacionalnog knjižničnog informacijskog sustava. Ulaganje u razvoj automatizacije knjižničnog poslovanja temeljni je preduvjet razvoja suvremenih digitalnih knjižničnih usluga kao dijela nacionalne znanstvene i obrazovne e-infrastrukture.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mjesec hrvatske knjige manifestacija je kojom se tijekom mjesec dana, od 15. listopada do 15. studenoga, nastoji na državnoj, ali i na lokalnim razinama govoriti o knjizi, promicati čitanje te na različitim programima okupljati sve one koje knjiga istinski zanima. Ovogodišnja je manifestacija posvećena glazbi, a moto je U ritmu čitanja! Pokrovitelj manifestacije je Ministarstvo kulture Republike Hrvatske, a organizator Knjižnice grada Zagreba.

Domaćini svečanog otvaranja Mjeseca hrvatske knjige 2019., koje će se održati 15. listopada, bit će Narodna knjižnica i čitaonica Buzet.

Više na poveznici.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mjesec hrvatske knjige manifestacija je kojom se tijekom mjesec dana, od 15. listopada do 15. studenoga, nastoji na državnoj, ali i na lokalnim razinama govoriti o knjizi, promicati čitanje te na različitim programima okupljati sve one koje knjiga istinski zanima. Ovogodišnja je manifestacija posvećena glazbi, a moto je U ritmu čitanja!

# data[].attributes.headline
Portal matične djelatnosti knjižnica u Republici Hrvatskoj

# data[].attributes.subject
Portal matične djelatnosti knjižnica u Republici Hrvatskoj

# data[].attributes.body
Matične službe za narodne, školske, visokoškolske i specijalne knjižnice djeluju unutar Centra za razvoj knjižnica i knjižničarstva koji je odjeljak Hrvatskog zavoda za knjižničarstvo Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu (dalje: NSK-a).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Od jučer, 27. veljače otvoreno je javno savjetovanje o Prijedlogu Pravilnika o obveznom primjerku koje će trajati do 27. ožujka 2020. godine Očekivani datum objave izvješća o e-Savjetovanju je 27. svibnja 2020. godine. Pozivamo vas da i dalje pratite Portal matične djelatnosti knjižnica u Republici Hrvatskoj!

Jučer je otvoreno javno savjetovanje o Nacrtu Pravilnika o Upisniku knjižnica koje traje do 6. ožujka 2020. Savjetovanju možete pristupiti na mrežnoj stranici: https://esavjetovanja.gov.hr/ECon/MainScreen?entityId=13418. Očekivani datum objave izvješća o savjetovanju je 6. svibnja 2020. godine.

Portal matične djelatnosti knjižnica u Republici Hrvatskoj 2020. © Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu, Sva prava pridržana. | Hrvatske bratske zajednice 4 p.p. 550, 10000 Zagreb, Hrvatska
Tel. ++ 385 1 616-4040 | OIB: 84838770814 | IBAN: HR66 2340 0091 1000 1008 1, Porezni broj (PDV identifikacijski broj) - VAT Number: HR84838770814

# data[].attributes.attachment_link.title
Portal matične djelatnosti knjižnica u Republici Hrvatskoj

# data[].attributes.attachment_link.description
Od jučer, 27. veljače otvoreno je javno savjetovanje o Prijedlogu Pravilnika o obveznom primjerku koje će trajati do 27. ožujka 2020. godine Očekivani datum objave izvješća o e-Savjetovanju je 27. svibnja 2020. godine. Pozivamo vas da i dalje pratite Portal matične djelatnosti knjižnica u Republici Hrvatskoj!

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Zadar/Kazalište lutaka Zadar

# data[].attributes.attachment_link.description
Kazalište lutaka Zadar, Javna djelatnost Sokolska 1 23000 Zadar

# data[].attributes.body
Mobilna aplikacija NSK za pregledavanje i slanje starih razglednica kroz interaktivnu šetnju gradom Zagrebom

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Puni naziv projekta: Smart Library - prototip primjene loT tehnologije u knjižnici

Cilj i svrha: Projektom se želi stvoriti temelj za razvoj Pametne knjižnice (Smart Library) kao dijela infrastrukture Interneta stvari (IoT). Cilj je istražiti mogućnosti primjene IoT tehnologija u knjižnicama izradom prototipa mobilne aplikacije koja u obliku Pametnog vodiča oslonjenog na beacone u prostoru NSK, virtualno povezuje korisnika i knjižnicu. Osim što služi kao generator istraživanja primjene novih tehnologija u knjižnicama, otvora i nove mogućnosti za interdisciplinarna istraživanja koja obuhvaćaju suvremene načine interakcije korisnika s prostorom, građom i uslugama knjižnice.

Aktivnosti:

· istraživanje korisničkih potreba

· instaliranje fizičke infrastrukture, beacon uređaja

· razvoj web i mobilne infrastrukture

· testiranje

· istraživanje korištenja

· pisanje rada, komunikacija i diseminacija rezultata

· održavanje i daljni razvoj.

# data[].attributes.attachment_link.title
Smart Library NSK - Samo još jedna WordPress web-stranica

# data[].attributes.attachment_link.description
Puni naziv projekta: Smart Library - prototip primjene loT tehnologije u knjižnici Cilj i svrha: Projektom se želi stvoriti temelj za razvoj Pametne knjižnice (Smart Library) kao dijela infrastrukture Interneta stvari (IoT). Cilj je istražiti mogućnosti primjene IoT tehnologija u knjižnicama izradom prototipa mobilne aplikacije koja u obliku Pametnog vodiča oslonjenog na beacone u prostoru NSK, virtualno povezuje korisnika i knjižnicu.

# data[].attributes.body
Mobilna aplikacija NSK i NP Krka za pregledavanje i slanje starih razglednica kroz interaktivnu šetnju NP Krka

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svi

Mobilna aplikacija Pozdrav s Krke pruža mogućnost otkrivanja povijesti i ljepota rijeke Krke, slanje starih razglednica prijateljima i obitelji i informiranje o Nacionalnom parku Krka. Razglednice s motivom rijeke Krke iz 19. stoljeća zapis su nekih prošlih vremena, prikazuju prirodnu i kulturnu baštinu Nacionalnog parka ali i svjedoče o univerzalnoj ljudskoj potrebi za komunikacijom i dijeljenjem trenutka u vremenu.

Aplikacija je izrađena u sklopu projekta Krka nekad i sad. Glavni cilj projekta bio je razviti inovativni digitalni proizvod koji kombinira turizam i kulturnu baštinu te promovira ljepote rijeke Krke zabilježene na starim razglednicama iz hrvatskih baštinskih ustanova. Izrađena u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu uz potporu Nacionalnog parka Krka, aplikacija je jedinstvena na tržištu zbog kombinacije starih razglednica, fotografija i onog najvažnijeg - knjižničarskog znanja o pričanju priče.

Što je novo

Manji ispravci i poboljšanja

# data[].attributes.attachment_link.title
Pozdrav s Krke, Aplikacije na Google Playu

# data[].attributes.attachment_link.description
Mobilna aplikacija Pozdrav s Krke pruža mogućnost otkrivanja povijesti i ljepota rijeke Krke, slanje starih razglednica prijateljima i obitelji i informiranje o Nacionalnom parku Krka. Razglednice s motivom rijeke Krke iz 19. stoljeća zapis su nekih prošlih vremena, prikazuju prirodnu i kulturnu baštinu Nacionalnog parka ali i svjedoče o univerzalnoj ljudskoj potrebi za komunikacijom i dijeljenjem trenutka u vremenu.

# data[].attributes.body
Snimljene preporuke za čitanje online građe

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"gradska knjižnica zadar" zadar knjižnica

# data[].attributes.attachment_link.description
www.gkzd.hr Gradska knjižnica Zadar središnja je zadarska posudbena narodna knjižnica, središte mreže zadarskih Knjižnica, ali i središte lokalne zajednice z...

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Marka Marulića Split

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gradska knjižnica Marka Marulića Split u vrijeme epidemije koronavirusa uvodi posudbu e-knjige i omogućuje svojim korisnicima dostupnost čitanja dok su fizički odjeli knjižnice zatvoreni. Iako već neko vrijeme pripremamo uvođenje e-knjige, zbog zatvorene knjižnice cijeli smo proces malo požurili.
Mobilna aplikacija zove se ZaKi Book te je dostupna za besplatno preuzimanje preko online trgovinaGoogle Play, Apple store i Microsoft store. Čitanje je tako dostupno na Android, iOs i Windows 10 uređajima.
U aplikaciju se ulazi putem članskog broja i PIN-a.
E-knjiga se posuđuje na rok od 21 dan, bez mogućnosti produženja i rezervacija. Član ima pravo posuditi 2 naslova odjednom, odnosno najviše 5 naslova unutar jednog kalendarskog mjeseca. Posuđeni naslovi mogu se čitati na 4 uređaja istovremeno.
Ako nemate PIN, javite nam se putem e-maila:digitalizacija@gkmm.hr, pošaljite ime, prezime i broj iskaznice i u najkraćem roku ćemo Vam ga poslati. Na isti e-mail nas možete kontaktirati ako imate i neke poteškoće s posudbom.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gradska knjižnica Marka Marulića Split u vrijeme epidemije koronavirusa uvodi posudbu e-knjige i omogućuje svojim korisnicima dostupnost čitanja dok su fizički odjeli knjižnice zatvoreni. Iako već neko vrijeme pripremamo uvođenje e-knjige, zbog zatvorene knjižnice cijeli smo proces malo požurili.

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica i čitaonica Đakovo

# data[].attributes.attachment_link.description
Copyright by Gradska knjižnica i čitaonica Đakovo

# data[].attributes.body
Video materijali dječje književnosti na YouTube kanalu Gradske i sveučilišne knjižnice Osijek

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U trenucima kada smo prisiljeni dodatno misliti na svoje zdravlje i zdravlje drugih, kada nam se život mijenja iz korijena i kada sve što smo do sada podrazumijevali pod normalno i uobičajeno, postaje nedostupno i nemoguće, Gradska i sveučilišna knjižnica Osijek donosi novost koja može vama i vašim najmlađima olakšati vrijeme koje je do sada ispunjavano nekim drugim aktivnostima. Naime, "Vrijeme je za online priču" Gradske i sveučilišne knjižnice Osijek kojoj možete pristupiti na službenom Youtube kanalu Knjižnice. Također, koristimo priliku pozvati sve autore slikovnica i dječjih priča koji su voljni podržati projekt, da nam u skladu s autorskim pravima i u dogovoru s izdavačima, šalju svoje video zapise. Snimljene video materijale na kojima čitate vaša djela molimo da pošaljete putem Google Drive poveznice ili nekog sličnog servisa na adrese elektronske pošte bsimun@gskos.hr ili gisko@gskos.hr. U pošti, uz poveznicu, molimo vas navedite i podatke za koje želite da budu navedeni uz video zapis.

Kako bi što bezbolnije prebrodili novonastalu situaciju i u isto vrijeme osigurali širenje kulture i pisane riječi, unaprijed zahvaljujemo na suradnji svim ljudima dobre volje i još boljih djela.

Više informacija može se dobiti na broj telefona:

# data[].attributes.attachment_link.description
U trenucima kada smo prisiljeni dodatno misliti na svoje zdravlje i zdravlje drugih, kada nam se život mijenja iz korijena i kada sve što smo do sada podrazumijevali pod normalno i uobičajeno, postaje nedostupno i nemoguće, Gradska i sveučilišna knjižnica Osijek donosi novost koja može vama i vašim najmlađima olakšati vrijeme koje je do sada ispunjavano nekim drugim aktivnostima.

# data[].attributes.headline
Portal elektroničkih izvora za hrvatsku akademsku i znanstvenu zajednicu

# data[].attributes.subject
Portal elektroničkih izvora za hrvatsku akademsku i znanstvenu zajednicu

# data[].attributes.attachment_link.title
Portal elektroničkih izvora za akademsku i znanstvenu zajednicu

# data[].attributes.attachment_link.description
Portal elektroničkih izvora za hrvatsku akademsku i znanstvenu zajednicu omogućuje pristup bazama podataka s nacionalnom licencom koje financira MZOS.

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Naslovnica

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica i čitaonica Požega

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
E-knjige
E, čitam! e-ČITAM!
NOVO! E-knjige u tvojoj knjižnici - čitaj i kad je knjižnica zatvorena!

Javi se na naš mail, besplatno preuzmi aplikaciju i UŽIVAJ u čitanju novih naslova u sigurnosti svog doma!

Nisi član? DARUJEMO BESPLATAN UPIS na tri mjeseca za nove članove ili BESPLATNO PRODUŽENJE ČLANSTVA na tri mjeseca za posudbu E-KNJIGA!

***
Upute za članove knjižnice:

1. Besplatno preuzmi aplikaciju ZakiBook u online trgovinama

Apple Store https://apple.co/33KecUd
Google Play https://bit.ly/GoogleZaKi
Microsoft Store https://bit.ly/MSZakiBook

2. Javi se našim knjižničarkama na mail adresu: mfranculic@gmail.com ili na
irena.jurkovic@gmail.com koje će ti poslati PIN i broj iskaznice.

VAŽNO: U mailu napiši svoje ime i prezime i adresu stanovanja.

3. Stigao odgovor? Odlično! Sve je spremno za tvoju prvu online posudbu e-knjige!

4. Na početnoj stranici aplikacije ZakiBook klikni na TRAŽILICA i otvara ti se naša baza e-knjiga. Odaberi željeni naslov te odaberi opciju POSUDBA.

5. Dalje se samostalno upoznaj s online okruženjem za čitanje i UŽIVAJ! Jednostavno je!

6. Idemo čitati!

Uvjeti posudbe e-knjiga:
Možeš posuditi najviše 2 naslova e-knjige odjednom, odnosno 5 naslova unutar jednog mjeseca koje možeš čitati istovremeno na 4 uređaja.
Rok posudbe je 21 dan.

Za vraćanje knjige prati opcije u aplikaciji!
Za bilo kakvu pomoć - javi se mailom na gore napisane adrese ili porukom u inbox!

***
Upute za one koji se žele upisati BESPLATNO NA TRI MJESECA:

Javi se mailom na bernardamnr13@gmail.com ili na mfranculic@gmail.com ili na irena.jurkovic@gmail.com.

Dalje se dogovaramo mailom!

#OstaniKodKuće #ZakiBook #eKnjiga

Zaki Book ikonica

Zaki book sučelje na mobilnom uređaju

# data[].attributes.attachment_link.description
E, čitam! e-ČITAM! NOVO! E-knjige u tvojoj knjižnici - čitaj i kad je knjižnica zatvorena! Javi se na naš mail, besplatno preuzmi aplikaciju i UŽIVAJ u čitanju novih naslova u sigurnosti svog doma! Nisi član? DARUJEMO BESPLATAN UPIS na tri mjeseca za nove članove ili BESPLATNO PRODUŽENJE ČLANSTVA na tri mjeseca za posudbu E-KNJIGA!

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Ivanić-Grad

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zaki Book prva je hrvatska knjižnična aplikacija koja omogućuje posudbu e-knjige. U zagrebačkim knjižnicama predstavljena je krajem svibnja 2019., a od 10. siječnja 2020. ovu uslugu moći će koristiti i članovi naše knjižnice. Aplikaciju je moguće instalirati na mobitel, laptop, tablet ili računalo.

Za instalaciju aplikacije potrebno je imati važeće članstvo, odnosno broj iskaznice i jedinstveni PIN koji možete zatražiti u knjižnici.

Kako funkcionira Zaki Book?

Na svom mobilnom uređaju ili tabletu pokrenite svoju trgovinu s aplikacijama ( Google Play, Microsoft, App Store) i upišite Zaki Book u pretragu, te instalirajte aplikaciju.

Pokrenite aplikaciju, unesite svoj broj iskaznice i PIN koji ste dobili od knjižnice.

Putem tražilice možete pretražiti sve dostupne naslove e-knjiga i posuditi onaj naslov koji vam se sviđa. Kad se knjiga posudi to ostaje zabilježeno pod zaduženjima.

Rok za posudbu je 21 dan (bez mogućnosti produljenja roka posudbe), a e-knjigu možete naravno vratiti i prije vremena.

I možda najvažnija informacija: istovremeno možete posuditi 2 e-knjige, a u razdoblju od 30 dana možete posuditi najviše 5 e-knjiga.

# data[].attributes.attachment_link.description
Zaki Book prva je hrvatska knjižnična aplikacija koja omogućuje posudbu e-knjige. U zagrebačkim knjižnicama predstavljena je krajem svibnja 2019., a od 10. siječnja 2020. ovu uslugu moći će koristiti i članovi naše knjižnice. Aplikaciju je moguće instalirati na mobitel, laptop, tablet ili računalo.

# data[].attributes.body
Uz aplikaciju ZaKi Book možete posuđivati i čitati e-knjige. Samo za korisnike KGZ-a.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ZaKi Book aplikacija dostupna je za instalaciju preko mrežne trgovine Google Play. Pritiskom na opciju „Instaliraj" započinje preuzimanje aplikacije i instalacija.

Prilikom pokretanja aplikacije otvara se ekran za prijavu. Član se prijavljuje putem broja iskaznice i PIN-a kojeg može osobno zatražiti u bilo kojoj knjižnici mreže Knjižnica grada Zagreba. Pritiskom na opciju „Prijava" član ulazi u aplikaciju.

Otvara se ekran Zaduženja. Ako je posudba e-knjige ostvarena putem mrežnog kataloga ( www.katalog.kgz.hr), a knjige nisu odmah vidljive, potrebno je pritisnuti znak za osvježavanje ↻.

Posudba e-knjiga putem aplikacije ostvaruje se preko Tražilice u donjem meniju.

Za posudbu željenog naslova dovoljno je pritisnuti opciju „Posudba" te u sljedećem prozoru istu potvrditi ponovnim pritiskom opcije „Posudba".

Ako je posudba ostvarena, aplikacija ispisuje poruku „Uspješno ste posudili e-knjigu".

Povratkom na Zaduženja u donjem meniju pojavit će se posuđeni naslovi. Ako knjige nisu odmah vidljive, potrebno je pritisnuti znak za osvježavanje ↻.

Knjiga se otvara pritiskom na naslovnicu.

E-knjiga posuđuje se na rok od 21 dan, bez mogućnosti produženja i rezervacija. Član ima pravo posuditi 2 naslova odjednom, odnosno maksimalno 5 naslova unutar jednog kalendarskog mjeseca.

Povrat prije isteka roka od 21 dan vrši se pritiskom na opciju „Povrat".

# data[].attributes.attachment_link.description
ZaKi Book aplikacija dostupna je za instalaciju preko mrežne trgovine Google Play. Pritiskom na opciju „Instaliraj" započinje preuzimanje aplikacije i instalacija. Prilikom pokretanja aplikacije otvara se ekran za prijavu. Član se prijavljuje putem broja iskaznice i PIN-a kojeg može osobno zatražiti u bilo kojoj knjižnici mreže Knjižnica grada Zagreba.

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Rijeka

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Korisnicima Gradske knjižnice Rijeka dostupna je usluga korištenja e-knjižnice na mobilnim uređajima i tabletima putem aplikacije ZaKi Book, prve hrvatske knjižnične aplikacije za e-knjige.

Riječ je o izrazito važnom i značajnom trenutku u razvoju Gradske knjižnice Rijeka jer će se građanima na usustavljen način ponuditi i posudba e-knjiga na hrvatskom jeziku kroz korištenje narodne knjižnice. Hrvatsko tržište e-knjiga na hrvatskom jeziku vrlo je skromno, a iako većina građana preferira tiskane naslove vrlo je važno i da legalna i profesionalna dostupnost e-knjige bude što veća i bolja svim zainteresiranim građanima stoga je ovo početak nakon kojeg vjerujemo slijedi značajniji i kvalitetniji razvoj područja dostupnosti e-knjiga na hrvatskom jeziku uopće.

Aplikacija ZaKi Book (ZaKi je inače naziv knjižničnog informacijskog sustava koji stoji u pozadini cijelog svakodnevnog rada knjižnice/kataloga) spremna je za slobodno preuzimanje u Google Play Storeu (Android uređaji), Microsoft Storeu (Windows 10) i App Storeu (iOS uređaji), a potom ju mogu koristiti svi učlanjeni korisnici Gradske knjižnice Rijeka upisom broja članske iskaznice i PIN-a kojeg je moguće dobiti u svim odjelima i ograncima (riječ je o istom PIN-u kojeg možda već koristite za Moj GKR profil). Upisati se u knjižnicu ili obnoviti članstvo moguće je i online putem. Detalje provjerite ovdje.
Gradska knjižnica Rijeka kao jedna od korisnica unutar knjižnično-informacijskog sustava ZaKi, platformu posudbe e-knjige ponudila je svojim članovima kao dodatnu, novu uslugu. Gradska knjižnica Rijeka također samostalno bira e-knjige prema mogućnostima i dostupnosti naslova na hrvatskom tržištu. Trenutno je nabavljeno preko 700 naslova.
Osnovni koraci i pravila korištenja:

- aplikacija za korištenje e -knjige može se besplatno preuzeti na platformama Google Play (za Android), App Store (za iOS) i Microsoft Store (Windows 10)

- u aplikaciju se ulazi brojem članske iskaznice i PIN-om (dobiva se u knjižnici na upit)

- u trenutku prijavljivanja u aplikaciju ZaKi Book, sustav vas prepoznaje kao korisnika Gradske knjižnice Rijeka i aplikacija mijenja izgled i naziv - postaje e-knjiga GKR

- preko aplikacije možete pretražiti naslove, zadužiti i razdužiti knjigu, povećavati i smanjivati slova

- zbog ograničenog broja licenci moguće je posuditi dvije knjige odjednom, a četiri naslova mjesečno što ne umanjuje broj posuđenih knjiga u fizičkim odjelima i ograncima - dakle, možete odjednom imati posuđene 2 e-knjige + 4 tiskane knjige

- aplikacija se može koristiti na 4 uređaja istovremeno

- rok posudbe e-knjige je 30 dana - ne morate poduzimati dodatne radnje nego program jednostavno „povuče" knjigu i više je nema u vašoj aplikaciji bez dodatnih troškova odnosno zakasnine

Središnja narodna knjižnica grada Rijeke. Mjesto dobrih knjiga, stvaralaštva i začina za kvalitetno slobodno vrijeme. opširnije

# data[].attributes.attachment_link.title
Aplikacija za ljubitelje čitanja na ekranu: e-knjige na hrvatskom jeziku dostupne i članovima Gradske knjižnice Rijeka

# data[].attributes.attachment_link.description
Korisnicima Gradske knjižnice Rijeka dostupna je usluga korištenja e-knjižnice na mobilnim uređajima i tabletima putem aplikacije ZaKi Book, prve hrvatske knjižnične aplikacije za e-knjige. Riječ je o izrazito važnom i značajnom trenutku u razvoju Gradske knjižnice Rijeka jer će se građanima na usustavljen način ponuditi i posudba e-knjiga na hrvatskom jeziku kroz korištenje narodne knjižnice.

# data[].attributes.headline
Talijanska digitalna knjižnica u Istri - Biblioteca digitale in Istria

# data[].attributes.subject
Talijanska digitalna knjižnica u Istri - Biblioteca digitale in Istria

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Pula

# data[].attributes.attachment_link.title
MLOL - Biblioteca Srecko Vilhar Capodistria -Digital lending (prestito digitale) per le biblioteche

# data[].attributes.attachment_link.description
Accedi a Biblioteca Srecko Vilhar Capodistria - MLOL, la tua biblioteca digitale. Un portale per l'accesso al digital lending (prestito digitale) di ebook, quotidiani e periodici da tutto il mondo e tanti altri contenuti.

# data[].attributes.body
Gradska knjižnica Pula

# data[].attributes.headline
MEĐUNARODNA DJEČJA DIGITALNA KNJIŽNICA / ICDL

# data[].attributes.subject
MEĐUNARODNA DJEČJA DIGITALNA KNJIŽNICA / ICDL

# data[].attributes.body
Ovdje možete pronaći desetak knjiga na hrvatskom jeziku te mnoštvo knjiga i slikovnica na stranim jezicima.

# data[].attributes.attachment_link.title
ICDL - International Children’s Digital Library

# data[].attributes.body
Sveučilišna knjižnica Zadar

# data[].attributes.attachment_link.description
Online web platform for digital publications by University of Zadar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtualno razgledavanje izložbi ►

Vrijedna građa i zanimljive teme, najčešće povezane s obljetnicama znamenitih književnika, umjetnika, znanstvenika te događaja, predstavljaju se u obliku tematskih izložbi već dugi niz godina u prostorima Knjižnica grada Zagreba. Prilikom izrade izložbi koristi se građa koja se digitalizira, obrađuje i prezentira na posterima. Zahvaljujući digitalnom sadržaju koji je tom prilikom nastao, pojavila se mogućnost predstavljanja građe ne samo u prostorima knjižnice već i u virtualnom prostoru weba, čime su sadržaji postali dostupni široj zajednici, a ne samo posjetiteljima knjižnice. Virtualne izložbe su postavljene unutar digitalne knjižnice na novim stranicama Knjižnica grada Zagreba.

Virtualna izložba August Šenoa priređena je na temelju izložbe održane u auli Gradske knjižnice u Zagrebu od 29. svibnja do 25. lipnja 2019. godine.

Virtualna izložba Narodna tiskarnica Ljudevita Gaja priređena je na temelju izložbe održane u auli Gradske knjižnice u Zagrebu od 18. siječnja do 23. veljače 2019. godine. Na izložbi su bile postavljene 72 jedinice građe objavljene u nakladi Ljudevita Gaja ili otisnute u njegovoj tiskari te pet izložbenih panoa s presnimkama odabrane građe i popratnim tekstovima. Tom izložbom Gradska knjižnica predstavila je izbor iz svojeg fonda, u kojem se čuva približno 255 naslova objavljenih u nakladi Ljudevita Gaja ili otisnutih u njegovoj tiskari. Virtulna izložba predstavlja samo manji dio građe koja je bila izložena u vitrinama, ali, za razliku od fizičke izložbe, obuhvaća i onu građu koja je zastupljena u Digitalnim zbirkama Knjižnica grada Zagreba na portalu Digitalizirana zagrebačka baština.
Ta se građa putem ugrađenih poveznica može u cijelosti pregledavati u digitalnom obliku.
Virtualna izložba koncipirana je tako da će i ubuduće pratiti proces digitalizacije građe i popunjavati se novim digitalnim presnimkama. Na taj način Gradska knjižnica nastavlja sustavno predstavljati svoj baštinski fond ispunjavajući ujedno i edukativnu funkciju približavanja tiskane kulturne baštine u novom mediju, kroz sadržajno osmišljenu cjelinu.

Virtualno izdanje izložbe koja je u povodu 100. obljetnice smrti
Antuna Gustava Matoša održana u auli Gradske knjižnice
(17. ožujka - 4. travnja 2014.).

Izložba je koncipirana kao svojevrsni putokaz koji kroz zaokružene tematske cjeline nastoji čitateljima približiti opus Antuna Gustava Matoša. Izabranim citatima iz njegovih djela, informativnim popratnim tekstovima te presnimkama građe i drugim ilustrativnim materijalom, stavljen je naglasak na ključne momente Matoševa životopisa te na njegov krucijalni doprinos estetskim, stilističkim i poetološkim standardima hrvatske književnosti.
Poseban naglasak stavili smo na njegovu vezanost uz Zagreb te na petogodišnji boravak u Parizu prigodom Svjetske izložbe 1900. godine, za koju je imao akreditaciju kao izvjestitelj Bosanskog paviljona. To je razdoblje bitno utjecalo na formiranje njegovih estetičkih i književnih nazora, koje je implementirao u svoj književni, ali i kritički rad, posebice u onaj dio opusa kojim djeluje na formiranje svijesti hrvatske kulturne javnosti o secesijskim i modernističkim strujanjima u likovnim i drugim umjetnostima. Izložbu zaključuje cjelina posvećena njegovu latentnom, ali trajnom osjećaju blizine "sjene", prolaznosti, kojom je obilježen čovjekov zemaljski život, a koja je posebice odredila Matoševu sudbinu zbog dugotrajnog i neumoljivog približavanja bolesti i, u konačnici, prerane smrti koja ga je sustigla u 41. godini života.
Virtualno izdanje je za Mjesec hrvatske knjige, s obzirom na njegovu ovogodišnju temu, LJUBAV, prošireno kratkim ogledom (D. P.) koji promišlja Matoševe sonete u svjetlu europske tradicije trubadurske lirike, ali i filozofskoga odnosa prema enigmi erosa / filie i thanatosa. U tom smislu dodan je i kratki izbor Matoševih pjesama koje ilustriraju ovu tezu.
U pripremi virtualne izložbe korištena je izvorna građa Gradske knjižnice: zbirke Zagrabiensia i zaštićenog fonda.
Izvornici portretnih fotografija Antuna Gustava Matoša pohranjeni su u HAZU (Zavod za povijest hrvatske književnosti, kazališta i glazbe - Odsjek za povijest hrvatske književnosti - Književna ostavština Antuna Gustava Matoša). Za digitalne presnimke zahvaljujemo Zakladi Antuna Gustava Matoša i Društvu Antuna Gustava Matoša u Tovarniku.
Zbirka Zagrabiensia čuva primjerke prvih izdanja svih knjiga koje je Matoš objavio za života, uključujući i prvo izdanjeNovog iverja (1900.) s Matoševim vlastoručnim potpisom i posvetom njegovom dobrotvoru Kosti Hörmanu, uredniku sarajevskog časopisa .
Željeli bismo da ovaj skromni doprinos prenese na čitatelje makar mali dio ljubavi prema Matoševu književnom i esejističkom djelu i entuzijazma s kojim je priređivačica izložbe uvijek iznova prolazila kroz pisanu riječ "Rabbija" Antuna Gustava Matoša i njezinu magijsku auru.
Autorica izložbe je Dubravka Petek, postere i virtualnu izložbu je likovno i grafički oblikovala Ismena Meić.

Virtualna izložba Ivana Brlić Mažuranić posvećena je životu i djelu velike hrvatske književnice. Izložbu je na temelju izložbe na posterima, koju su 2004. godine priredile Ranka Javor, voditeljica Hrvatskog centra za dječju knjigu, Zdenka Sviben, koordinatorica Informativno-posudbenog odjela Gradske knjižnice i Ismena Meić, koordinatorica nakladništva i webmaster, priredila Ismena Meić u suradnji s tvrtkom ArhivPro d.o.o. Izložba na posterima, koja je u povodu 130. obljetnice rođenja Ivane Brlić Mažuranić bila postavljena u Gradskoj knjižnici u Zagrebu, izazvala je veliko zanimanje te je, prevedena na engleski i ruski jezik, postavljena iste godine i na hrvatskom štandu na Sajmu knjiga u Frankfurtu. Porodične fotografije i podaci o obitelji, kao i podaci o djelima koja su prevedena na brojne jezike i koja su bila izazov poznatim slikarima i ilustratorima, bit će zanimljive ne samo djeci i mladima koji i danas rado čitaju njezine knjige, već i brojnim poklonicima i proučavateljima njezinog djela.

Izložba Marija Jurić Zagorka je nastala inicijativom djelatnica Knjižnice Marije Jurić Zagorke koje su željele na stranicama knjižnice predstaviti dragocjene informacije o književnici čije ime nosi knjižnica, te učiniti sadržaje o Mariji Jurić Zagorki (djela, fotografije, arhivska građa, korisni linkovi...) šire dostupnima. U izradi virtualne izložbe koristila se digitalizirana građa Gradske knjižnice i Knjižnice Marije Jurić Zagorke, dijelom nastala tijekom izrade postera za izložbu povodom 50. obljetnice smrti Marije Jurić Zagorke.

Izložba Zagreb na pragu modernog doba nastala je na temelju građe digitalizirane u projektu Zagreb na pragu modernog doba, predstavljene unutar usustavljene zbirke Digitalizirana zagrebačka baština. Izložbom se htjelo prikazati razvitak glavnog hrvatskoga grada od šezdesetih godina 19. st. do početka 20. st. te njegovo prerastanje u modernu srednjoeuropsku metropolu sa svim obilježjima njemu sličnih gradova. Virtualna izložba Zagreb na pragu modernog doba priča priču o Zagrebu. Kronologija je umetnuta u priču o utemeljiteljskim društvima, o poznatim lokacijama, parkovima, institucijama i značajnim Zagrepčanima tog vremena. Izložba sadrži i vremeplov u kojem je u vremenskom nizu obuhvaćena sva građa. Sučelje za prikaz digitalnog objekta u Microsoft Silverlight pluginu omogućuje vrlo detaljno pregledavanje građe, promatranje boja i tonskih prijelaza, razlikovanje vrste tiska, struktura papira, vrste uveza, materijala od kojeg su načinjene korice, tragove korištenja izvornika. Pregledavanje virtualnog objekta u nekim elementima je informativnije od pregledavanja izvornika. Izložba je interaktivna i multimedijska i to je novina koju je u mnogome omogućio novi medij.

Knjižnice grada Zagreba su 2009. godine kroz projekt Izdanja zagrebačkih tiskara 17. i 18. st. započele digitalizaciju rijetkih i očuvanih izdanja prvih zagrebačkih tiskara pohranjenih u Zbirci Rara. Odabir građe napravljen je na temelju ranijih istraživanja Željka Vegha, voditelja Zbirke Rara u Gradskoj knjižnici u Zagrebu, objavljenih u bibliografijama Sladki naš kaj (1998.) i Slavonska i bunjevačka ručna knjižnica (1999.). Izbor građe temelji se kako na sadržajnoj vrijednosti jedinica, tako i na očuvanosti i raritetnosti građe. Projekt se nastavio i u 2010. i 2011. godini, a nastavlja se i dalje.

Želeći objediniti i popularizirati građu digitaliziranu unutar spomenutog projekta te objavljenu zajedno s drugom digitaliziranom zavičajnom građom na portalu Digitalizirana zagrebačka baština, izrađena je virtualna izložbaZagrebačke tiskare 17. i 18. stoljeća. Izložba koja donosi kratku povijest zagrebačkog tiskarstva i prikaz rada prvih zagrebačkih tiskara, smješta u živi tiskarski povijesni kontekst elektronička izdanja objavljena na portalu Digitalizirana zagrebačka baština, kao i drugim portalima. Zainteresirani posjetitelji izložbe samostalno se mogu kretati i pregledavati građu, pratiti i uspoređivati kvalitetu tiska pojedinih tiskara te dobiti uvid u dosege ranog zagrebačkog tiskarstva. Za izdanja koja su u planu za digitalizaciju, ponuđene su fotografije naslovnih listova.

Virtualno izdanje izložbe posvećene Marinu Držiću. Izložba je postavljena u auli Gradske knjižnice povodom obilježavanja 500. obljetnice rođenja u Mjesecu hrvatske knjige 2008. i sadrži postere o životu i djelu Marina Držića te građu iz fondova Gradske knjižnice. Zahvaljujemo Odsjeku za povijest hrvatskog kazališta Zavoda za povijest hrvatske književnosti, kazališta i glazbe HAZU na korištenju slikovne građe za potrebe izložbe. Izložbu je priredila i postavila Sanja Repanić Blažičko, a grafički oblikovala Ismena Meić.

"Marin Držić, kasnije nazvan Vidra (pseudonim i nadimak prema istoimenoj inteligentnoj životinji skupocjena krzna), najveći hrvatski komediograf i jedna od najznačajnijih stvaralačkih osobnosti u hrvatskoj, ali i svjetskoj književnosti, živio je u 16. stoljeću (rođen je 1508. u Dubrovniku u obitelji pučana koja je krajem 14. stoljeća izgubila plemstvo, a umro u Veneciji nepoznatom i iznenadnom smrću 2. svibnja 1567.). Držićev život i djelo snažno su obilježeni stalnim preklapanjem, isprepletenošću i okretanjem renesansnih i manirističkih svjetova." (Mira Muhoberac, iz predgovora, Marin Držić: Dundo Maroje i druga djela, Vinkovci, 1998.)

Virtualno izdanje izložbe Naše nebo postavljene u auli Gradske knjižnice u Mjesecu hrvatske knjige 2009. godine koji je posvećen Međunarodnoj godini astronomije. Na izložbi su izloženi posteri te građa iz fondova Gradske knjižnice s područja astronomije, fizike i filozofije. Izložbu je priredila i grafički oblikovala Ismena Meić.
Aristarh. Prvi je postavio hipotezu da se planeti gibaju oko Sunca po kružnicama. To je bio prvi heliocentrični sustav! U svojem modelu Aristarh je pretpostavio da Zemlja ima dnevnu rotaciju oko osi i da jedanput godišnje obiđe Sunce.
Kepler. Istražuje stroge matematičke relacije u astronomskim pojavama, te otkriva u njima harmoniju kozmosa. U svom djelu "Astronomia nova" (1609.) izlaže svoja velika otkrića o zakonima kretanja planeta, i to prva dva zakona, da se planeti kreću po elipsama oko Sunca, te da je kretanje planeta u Sunčevoj blizini brže, a u većoj udaljenosti od Sunca sporije, tako da radius-vektor u istim vremenima opisuje iste površine.
Nove vizije. Scenarij opnosvijeta i ciklički kozmološki model su novi načini razmišljanja o svemiru i o njegovoj evoluciji, koje je omogućila teorija struna/M-teorija. Ako živimo unutar troopne, stoljećima staro pitanje o supstancijalnosti trodimenzionalnog prostora dobija odgovor: prostor je opna i stoga je nedvojbeno "nešto". No, postoje i mnoge druge opne, različitih dimenzija, koje lebde u višedimenzionalnom prostranstvu M-teorije. A ako kozmološku evoluciju na našoj troopni pokreću ciklični srazovi s obližnjom opnom, vrijeme kakvo poznajemo obuhvaćalo bi samo jedan od mnogih ciklusa svemira, pri čemu bi jedan veliki prasak slijedio drugi, pa treći... Prostor i vrijeme možda su mnogo više nego što smo očekivali; ako jesu, ono što shvaćamo kao "svemir" možda je tek dio neke veće stvarnosti. (tekstovi s izložbe)

Virtualna izložba o Miroslavu Krleži priređena je na osnovu izložbe koja je bila postavljena u auli Gradske knjižnice u povodu 30. obljetnice smrti Miroslava Krleže u prosincu 2011. godine. Izložbu čine posteri o životu i djelu Miroslava Krleže te građa iz fondova Gradske knjižnice. Izložbu su preredili Sanja Repanić Blažičko, Ivan Glušac i Zdenka Sviben, koja je izložbu i grafički oblikovala.

"Kao pojam i simbol Krležine vizije pojavljuje se lik pučkog zabavljača Petrice Kerempuha u ulozi baladičnog komentatora pučke i cjelokupne hrvatske drame kroz stoljeća, vodiča kroz mučna i tamna razdoblja hrvatske povijesti. On je istodobno komedijaš, cinik i satirik, otkrivač i ilustrator karakteristične pučke svijesti koja se u Baladama manifestira logikom i filozofijom otpora, negacije svega postojećega, relativiziranja svake pojave i stanja, ali i fatalizmom kao iskazom svoje bespomoći. Kerempuh se, uz ostale osbine, odlikuje znanjem svjetskih jezika jer kao iz rukava istresa latinske, njemačke i madžarske riječi i fraze uz znatan inventar svoga kajkavskog vokabulara, a u stanju je u originalu citirati Dantea, pozivati se na Ovidija i Cervantesa, što sve ukazuje na visoku razinu opće kulture i objašnjava kako je taj kompleksan i reljefan književni lik zapravo pjesnikov alter ego." (tekst s izložbe)

Virtualno izdanje izložbe posvećene Stjepanu Miletiću. Ova verzija priređena je prema izložbi postavljenoj u auli Gradske knjižnice od 20. svibnja do 2. lipnja 2008. godine u povodu stote obljetnice smrti Stjepana Miletića, intendanta Hrvatskog narodnog kazališta u Zagrebu (1894.-1898.). U tom svojstvu on je 14. listopada 1895. godine otvorio novu kazališnu zgradu na Sveučilišnom trgu, u kojoj je Hrvatsko narodno kazalište smješteno i danas. Obnašajući dužnost intendanta, u vrlo kratkom roku podignuo je zagrebačko kazalište na europsku razinu. Bio je aktivan i na drugim područjima hrvatskoga kulturnog i društvenog života. Za pripremu izložbe korištena je izvorna građa Gradske knjižnice, osobito zbirke Zagrabiensia te zaštićenog fonda. Naslovni plakat oblikovan je prema portretu Stjepana Miletića kojeg je 1894. godine naslikao Vlaho Bukovac. Izložbu je priredila Dubravka Petek, dok je postere likovno i grafički oblikovala Ismena Meić. Osobito vrijedne jedinice građe koje su bile izložene u vitrinama, u međuvremenu su i digitalizirane te su u cijelosti dostupne na portalu Digitalizirana zagrebačka baština.

Virtualno izdanje izložbe posvećene Antunu Gustavu Matošu. Ova verzija priređena je prema izložbi postavljenoj u auli Gradske knjižnice od 23. svibnja do 17. lipnja 2013. godine u povodu 140. obljetnice rođenja Antuna Gustava Matoša (13. lipnja 1873. - 17. ožujka 1914.).
U pripremi ove izložbe korištena je izvorna građa Gradske knjižnice i njezinih zbirki: zbirkeZagrabiensia, zaštićenog fonda i čitaonice periodike. Za presnimku Matoševe knjige "Naši ljudi i krajevi : portraiti i pejzaži". Zagreb, 1910. korišten je izvornik iz zaštićenog fonda Knjižnice Tina Ujevića. Izložbu je priredila Dubravka Petek, dok je postere likovno i grafički oblikovala Ismena Meić. Matoš je svojim književnim, ali i publicističkim radom, postavio hrvatsku književnost na prijelazu 19. u 20. stoljeće pred nove estetke standarde. Premda je za života plijenio pozornost čitatelja oštrim kritičkim zapažanjima i naglašenom polemičnošću, danas ga percipiramo prije svega kao jednog od naših najvećih sonetista. Za života je objavio sedam knjiga i preko tisuću književnih i publicističkih priloga u više od pedeset publikacija. Brojna kasnija izdanja, uključujući posthumni dio opusa te tri edicije Sabranih djela kao i niz lektirnih izdanja, najbolje govore o bogatstvu njegove književne ostavštine i njezinu značenju za hrvatsku kulturu.

Virtualno izdanje izložbe posvećene Ivi Andriću prema izložbi postavljenoj u auli Gradske knjižnice u povodu Mjeseca hrvatske knjige 2012. godine i 120. obljetnice Andrićeva rođenja (9. listopada 1892. - 9. listopada 2012.). U pripremi ove izložbe korištena je izvorna građa Gradske knjižnice, iz zbirke općeg i zaštićenog fonda, zavičajne zbirke Zagrabiensia te iz čitaonice periodike. Izložbu je priredila Ivana Fištrek, dok je postere likovno i grafički oblikovala Ismena Meić.

Šta je pisanje? To je valjda onaj trenutak kad se misao iskrada iz vaše svesti i stranstvuje dugo, bez mere i na svoju ruku, u potrazi za nekim pritajenim znakom, za slučajnom nekom tačkom na vidiku. Tada nastupa onaj kratki, a vreli razmak kad nam se čini da smo obesmišljeni i da se iza i ispred nas prostire nêma i nedokučiva pustoš iskušenja. Svesni ste da vas more glad i žeđ, da na vas vrebaju sva zla i sve nedoumice sveta, ali da usprkos njima morate produžiti kud ste naumili. Ivo Andrić (dio teksta s izložbe)

Služba čovjeku i čovječnosti, vjera u ljepotu i harmoniju kao kontrast mržnji i ružnoći, neskladu i destrukciji, građenje putova i mostova prema drugom i drukčijem - to je bio umjetnički credo Andrićeva stvaralaštva. Pričanje priča posve je podredio tomu humanističkom cilju. Andrić je bio alkemičar koji je sve čega se taknuo pretvarao u priču. Krešimir Nemec (dio teksta s izložbe)

Virtualno izdanje izložbe Od Mandalice do Mitnice - sličice iz prošlosti Črnomerca, koja se na posterima mogla razgledati u Knjižnici Vladimira Nazora od 30. svibnja do 30. lipnja 2012. i koja je izazvala značajnu pozornost. Postavljena je u povodu Dana grada Zagreba, kako bi se upozorilo da u literaturi o prošlosti Zagreba postoji izrazit nesrazmjer u zastupljenosti i obrađenosti pojedinih gradskih dijelova. Najstariji dijelovi grada (Gornji grad, Kaptol, Donji grad) obrađeni su očekivano detaljno i dobro, dok su ostali dijelovi obrađeni tek sporadično. To se podjednako odnosi na novoizgrađene dijelove grada kao i na dijelove grada nastale na terenu nekadašnjih prigradskih sela. Većina stanovnika, međutim, stanuje baš u takvim "nepovijesnim" dijelovima grada. Stoga je u Knjižnici Vladimira Nazora realizirana još jedna zagrebačka kvartovska priča. Izložbu su priredili Mladen Klemenčić, Vesna Čabrić i Svjetlana Ciglar, ali i mnogi stanovnici Črnomerca, Tvornica Franck, Zagrebačka pivovara, škole i razne druge ustanove koje su pomogle u prikupljanju starih fotografija, novinskih članaka... Ovom se izložbom željelo potaknuti zanimanje za kvartovsku prošlost i kvartovski identitet. Izložba nije zamišljena kao cjelovit uvid u prošlost Črnomerca, nego se prikupljenim materijalom, ponajprije starim fotografijama, podsjeća na ključne momente i fragmente urbanizacije tog dijela Zagreba. Nastojalo se pritom da to ne bude samo nostalgično prisjećanje na davne dane već da to bude poticaj na aktivan odnos prema životnoj sredini.

Virtualno izdanje izložbe Sličice iz prošlosti Črnomerca dobila je i svoj nastavak u izložbi pod nazivom Od Mandalice do Keglbajsa koja je postavljena uz Dan Grada Zagreba 2013. godine u Knjižnici Vladimira Nazora, a mogla se razgledati u izlozima Knjižnice od 23.svibnja do 30. lipnja.
U ovo doba velikih promjena vrijeme svakako treba malo zaustaviti i ponovno se vratiti u ne tako davnu prošlost! Treba potaknuti zanimanje za kvartovsku prošlost i kavrtovski identitet Črnomerca, prostora u kojem živi i radiKnjižnica Vladimira Nazora već 65 godina, od 1948. Stanovnici i djelatnici Knjižnice zajedno su prikupljali stare fotografije, razglednice i novinske članke, snimali tonske zapise kojima su se pojedinci prisjećali vremena svog djetinjstva i mladosti što su ih proveli u dijelu kvarta koji smo definirali od Mandalice do Keglbajsa. Uz dozvolu sugovornika, gospođe Klementine Gržetić i gospodina Mire Križića, ovdje se mogu poslušati. Za izložbu je korištena i građa zbirke Zagrebiensia Knjižnica grada Zagreba, građa fotoarhiva Muzeja grada Zagreba i Hrvatskog državnog arhiva. Autorice izložbe Vesna Čabrić i Svjetlana Ciglar, izložbom podsjećaju na protekle promjene, obilježavaju 65-u obljetnicu postojanja Knjižnice Vladimira Nazora u kvartu, potiču lokalnu i širu zajednicu na aktivan odnos prema životnoj i radnoj sredini.

Virtualno izdanje izložbe 60 godina Knjižnice u Podsusedu , koja se mogla razgledati u Knjižnici Podsused od 18. listopada do 15. studenog 2012. u Mjesecu hrvatske knjige, prikazuje promjene u knjižnici kroz vrijeme unutar šest desetljeća kontinuiranog rada.

Počeci knjižničarstva u Podsusedu datiraju iz 1913. godine kada se osniva prvo čitaoničko društvo u Podsusedu, Susedgradska čitaonica, koja 1923. godine mijenja naziv u Hrvatska čitaonica u Podsusedu, te čitaoničko društvo Hrvatska čitaonica Croatia u Podsusedu, u tvorničkoj kantini Tvornice cementa Portland (1923.). Čitaonica je u velikoj mjeri utjecala na društveni i kulturni život Podsuseda tijekom četvrt stoljeća svoga djelovanja. Tijekom 20-ih i 30-ih godina prošloga stoljeća imala je bogatu i raznovrsnu djelatnost, te su u sklopu čitaonice djelovali Diletantsko društvo Hrvatske čitaonice u Podsusedu, Notno tamburaški zbor Hrvatske čitaonice u Podsusedu i Hrvatski pjevački zbor „Susedgrad" Hrvatske čitaonice u Podsusedu. Današnja Knjižnica Podsused, započinje sa svojim radom nakon Drugog svjetskog rata, 1951. godine u prostorijama tadašnjeg Doma kulture u Podsusedu (Sokolski dom) s ukupnim fondom od 800 knjiga i 200 članova. U potrazi za boljim i funkcionalnijim smještajem Knjižnica se nakon drugog preseljenja 1954. godine smješta u svoj današnji prostor. Nakon deset godina svoga samostalnog djelovanja postaje dio mreže knjižnica Narodne knjižnice Susedgrad, kasnije Vladimira Nazora. Izložba prikazuje promjene u knjižnici i oko nje, razvoj novih usluga i programa, te međusobnu neodvojivost knjižnice i kvarta.

Virtualno izdanje izložbe Zlatno doba Podsuseda - pabirci prošlosti koja se mogla razgledati u Knjižnici Podsused u periodu od 17.10.2016. do 01.12.2016. godine, prikazuje razvoj Podsuseda kroz fotografije s kraja 19. i početkom 20. stoljeća.

Opći društveni napredak krajem devetnaestog stoljeća zahvaća i Podsused, zahvaljujući izgradnji željeznice, izgradnji nasipa, prometnom povezivanju, stvaraju se uvjeti za prostorno širenje i razvoj naselja, te demografski rast. U vrijeme 'utemeljiteskog razdoblja' Podsused se širi, dobiva prostor središnjeg dijela, odnosno trg, uz gostionice, niću obrtničke radnje i trgovine. Zgrada jednorazredne Obće pučke škole gradi se 1891. godine (danas zgrada Knjižnice), a te iste godine i planinarski dom, 1924. godine Ivan Vlašić na lijevoj obali Save postavlja drveno kupalište s 40 kabina i sezonskom gostionicom. U periodu između dvaju svjetskih ratova tzv. Zlatnog doba Podsuseda društveni život iznimno je bogat i raznolik. Prvo osnovano društvo bilo je čitaoničko društvo Susedgradska čitaonica 1913. Godine, Čitaonica je poticala i pomagala osnivanje i rad drugih društava u Podsusedu, s njima je surađivala, a služila je i kao mjesto osnivanja i okupljanja drugim društvima. Tijekom 20-ih i 30-ih godina prošloga stoljeća Podsused je ladanjsko mjesto s uređenim vrtovima, parkovima, ljetnikovcima te omiljeno Zagrebačko izletište i kupalište.

Građa za izložbuZlatno doba Podsuseda - pabirci prošlosti prikupljena je iz raznih izvora. Osim muzejske i arhivske građe, materijal sadrži fotografije, dokumente i građu iz privatnih zbirki stanovnika Podsuseda koju su ustupili Knjižnici da ih digitalno obradi i koristi za potrebe izložbe.

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualno razgledavanje izložbi ► Vrijedna građa i zanimljive teme, najčešće povezane s obljetnicama znamenitih književnika, umjetnika, znanstvenika te događaja, predstavljaju se u obliku tematskih izložbi već dugi niz godina u prostorima Knjižnica grada Zagreba. Prilikom izrade izložbi koristi se građa koja se digitalizira, obrađuje i prezentira na posterima.

# data[].attributes.body
Portal Digitalne zbirke Knjižnica grada Zagreba na svojim internetskim stranicama pruža pristup zbirkama digitalne i digitalizirane građe pohranjene u repozitoriju Knjižnica grada Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalne zbirke Knjižnica grada Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitalne zbirke Knjižnica grada Zagreba

# data[].attributes.body
Edukativne tematske pitalice

# data[].attributes.body
Edukativne slagalice koje koriste digitaliziranu građu iz fonda NSK

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Edukativne i zabavne slagalice izrađene korištenjem građe zbirki NSK omogućuju upoznavanje baštine, razonodu i razbibrigu. Prihvatite izazov slaganja i rezultate objavite na društvenim mrežama uz korištenje oznaka #ostanidoma, #UpoznajNašeZbirke, #SlagaliceNSK.

Uskrsne čestitke / Grafička zbirka NSK

Stare karte / Zbirka Zemljovida i atlasa

Grafike i crteži / Grafička zbirka NSK

Machinae Novae Fausta Vrančića / Zbirka rukopisa i starih knjiga

# data[].attributes.attachment_link.title
Upoznaj zbirke Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

# data[].attributes.attachment_link.description
Edukativne i zabavne slagalice izrađene korištenjem građe zbirki NSK omogućuju upoznavanje baštine, razonodu i razbibrigu. Prihvatite izazov slaganja i rezultate objavite na društvenim mrežama uz korištenje oznaka #ostanidoma, #UpoznajNašeZbirke, #SlagaliceNSK. Uskrsne čestitke / Grafička zbirka NSK Stare karte / Zbirka Zemljovida i atlasa Grafike i crteži / Grafička zbirka NSK

# data[].attributes.attachment_link.description
I - jedanaesto slovo glagoljičke azbuke, sastavni veznik, upućuje na egipatski ideogram - ruku, simbolizira zajedništvo. Portal Glagoljica.hr je rezultat rada velikog broja suradnika koje je povezao zajednički cilj - okupiti i učiniti dostupnim bogato glagoljsko nasljeđe.