# data[].attributes.body
În arhitectura bisericeasca, stilul moldovenesc a rezultat din elementul autohton (la început mici bisericuțe de lemn, mai târziu de piatra și zid) peste care se suprapun influența bizantina și influente apusene (romanic și gotic).
In stilul moldovenesc se vad și influente armenești (mai puternice decât in Muntenia) in liniile arcurilor înclinate, elemente decorative din exterior, tendința de înălțare și stramtare a turlelor.

# data[].attributes.body
Biserica Sfanta Treime din Siret este una din cele mai vechi biserici din tara si este construita din piatra bruta intre anii 1354-1358. Biserica este una dintre cele mai valoroase biserici din Moldova si a functionat, probabil, ca paraclis al Curtii Domnesti.
Prin elementele sale arhitecturale si decorative, exteriorul Bisericii Sfanta Treime prevesteste intrutotul, virtutile artistice ale monumentelor din perioada Sfantului Stefan cel Mare.
Biserica Sfanta Treime, ctitorita de Petru Musat, este un monument ce constituie prima manifestare a planului triconc in Moldova (a doua jumatate a secolului al XIV-lea). Biserica din Siret reprezinta prototipul din care s-a dezvoltat, in epoca Sfantului Stefan cel Mare (secolul al XV-lea), stilul moldovenesc.

# data[].attributes.body
Mănăstirea Voroneț, supranumită „Capela Sixtină a Estului”, este un complex monahal medieval construit în satul Voroneț, astăzi cartier al orașului Gura Humorului. Ea constituie una dintre cele mai valoroase ctitorii ale lui Ștefan cel Mare (1457-1504). Biserica a fost ridicată în anul 1488 în numai 3 luni și 3 săptămâni, ceea ce constituie un record pentru acea vreme. Biserica este o construcţie din zid de piatră, gros de peste un metru, în formă de cruce, cu interiorul împărţit în altar, naos, pronaos şi pridvor închis.
Mănăstirea Voroneț, considerată de unii specialiști ca o adevărată „Capelă Sixtină a Orientului", este pictată în întregime și la exterior cu icoane și scene ilustrative din Sfânta Scriptură. Culoarea predominantă a frescelor este inconfundabilul „albastru de Voroneț”, considerat de specialiștii în arte plastice ca unic în lume.
Cercetătorii au descoperit că la baza albastrului de Voroneţ stă o rocă albastră numită azurit, extrasă în prezent numai din mine aflate în China, Franţa sau Africa. De asemenea, lăcașul de cult este inclus în patrimoniul mondial UNESCO.
In opinia mea, Mănăstirea Voroneț este un lacas de cult reprezentativ pentru cultura, traditia si obiceiurile ortodoxe ale acestei zone.

# data[].attributes.body
Se pare că în preajma unei vechi bisericuţe de lemn, Petru I Muşat (1375-1391) a ridicat aici primul lăcaş de piatră cu hramul “Înălţarea Domnului”, la finalizarea şi la înzestrarea căruia au mai contribuit şi ceilalţi voievozi Muşatini de la sfârşitul veacului al XIV-lea.

Mănăstirea este atestată documentar în anul 1407, însă rădăcinile în timp ale activității monahale se întind până în veacul al XII-lea. Din vechile construcții care au existat între zidurile Mănăstirii Neamț, astăzi, se mai regăsesc doar biserica lui Ștefan cel Mare și partea inferioară a turnului clopotniță zidit de Alexandru cel Bun. Clădirile care se află acum în incinta mănăstirii datează din perioada secolelor XVIII-XIX. Între anii 1958 – 1961 a fost reconstruită Biserica Sfântul Gheorghe, între chiliile de pe latura de est, pe locul unde altădată Petru Mușat înălțase prima biserică din piatră.
Arhitectura si bogata plastica decorativa exterioara adauga monumentului o maretie impunatoare. Un soclu, cu doua largiri succesive formeaza postamentul puternic din blocuri mari din piatra de talie, deasupra caruia se inalta peretii ziditi pana la doua treimi din inaltime cu bolovani de rau si piatra mai marunta.
În tezaurul de valori ale patrimoniului istoric şi cultural-artistic naţional, Mănăstirea Neamţ, supranumită “Ierusalimul ortodoxiei române”, ocupă un rol cu totul deosebit, întreaga sa existenţă conferindu-i aură de legendă şi atributele unei vetre de viaţă spirituală.

# data[].attributes.body
Mănăstirea Moldovița este una din vechile așezări călugărești, cu un important și glorios trecut istoric, situată în comuna Vatra Moldovitei din judetul Suceava.
Arhitectura Manastirii Moldovița îmbină elemente de artă bizantina și gotica. Ea continuă stilul arhitectonic al mănăstirilor moldovenești, stil cristalizat în epoca lui Ștefan cel Mare. Ctitoria lui Petru Rareș aduce în plus dimensiunile mai mari, tendința de înălțare și de zveltețe.
Tendința de umanizare a figurilor divine și prezența simțămintelor profund omenești în multe din scenele ciclului evanghelic sunt trăsături proprii ale minunatelor fresce de la Moldovița, care și-au păstrat nealterate prospețimea și strălucirea culorilor. Unul dintre punctele de atracție al Mănăstirii Moldovița îl constituie pictura exterioară. Stilul frescelor exterioare este cel post-bizantin, cu influențe din goticul internațional și chiar din arta Renașterii.

# data[].attributes.body
Manastirea Sucevita, cu hramul Invierea Domnului, a fost construita in ultimele decenii ale secolului al XVI-lea, cu cheltuiala familiei de boieri Movila. Traditia aseaza pe valea raului Sucevita, intre dealuri, o biserica din lemn si o schivnicie de pe la inceputul veacului al XVI-lea.
Construit în stilul arhitecturii moldoveneşti - îmbinare de artă bizantină, gotică, cu elemente ale vechilor biserici de lemn din Moldova, şi mici accente „munteneşti“ -, aşezământul monahal de la Suceviţa anunţă inovaţiile arhitecturale ale secolului următor.
Edificiul, de mari proporţii, păstrează planul trilobat şi stilul specific epocii Sfântului Voievod Ştefan cel Mare, cu pridvorul închis, la care se adaugă alte două mici pridvoare, deschise pe laturile de sud şi de nord, semne ale influenţei arhitecturii din Ţara Românească. Este monumentul cu cel mai mare număr de imagini religioase din ţară, un „testament al artei vechi moldoveneşti“

# data[].attributes.body
Mănăstirea Dragomirna este un complex mănăstiresc fortificat din România, construit în perioada 1602-1609 în satul Mitocu Dragomirnei din comuna omonimă (aflată în prezent în județul Suceava) de către mitropolitul Anastasie Crimca al Moldovei). Cetatea ce înconjoară biserica a fost construită în anul 1627 de către domnitorul Miron Barnovschi.  În interiorul Mănăstirii Dragomirna se află Biserica Pogorârea Sfântului Duh, considerată ca fiind cea mai înaltă şi cea mai strâmtă biserică ridicată vreodată. Lăcaşul de cult este construit în formă de navă şi are o lăţime de circa 9,5 metri şi o înălţime de aproape 42 de metri.

# data[].attributes.body
Mănăstirea Putna este un lăcaș monahal ortodox, unul din cele mai importante centre culturale, religioase și artistice românești. Potrivit vechilor cronici moldovenești zidirea mănăstirii, ctitorie a lui Ștefan cel Mare (al cărui mormânt se află aici), a început în anul 1466 și s-a terminat în 1469.
Intrarea in incinta Manastirii Putna se face pe sub arcul boltit al unui turn compus din parter si etaj, pe a carui fatada estica se afla stema Moldovei datata cu anul 1471.Singura cladire ramasa din vremea Sfantului Voievod Stefan este Turnul Tezaurului a carui constructie a fost terminata in anul 1481. In el au fost adapostite, in vremi de tulburare, odoarele acestui sfant locas.
Biserica originala a suferit mari modificari. S-au pastrat liniile arhitectonice initiale specifice stilului moldovenesc, fiind alcatuita din cinci incaperi: pridvor, pronaos, gropnita, naos si altar. Se regasesc astfel reunite elemente de arhitectura bizantine, gotice si renascentiste.Pictura originală a bisericii Mănăstirii Putna s-a pierdut în decursul vremilor . Actuala pictură interioară, de inspiraţie bizantină, datează din perioada de după 2001, fiind executată de fraţii Mihai şi Gavriil Moroşan..

Astăzi, ca rezultat al multelor restaurări, mănăstirea reuneşte elemente de arhitectură bizantină, gotică şi renascentistă.