# data[].attributes.body
Gledanje reklame.
Uočavanje poruke.
Uspoređivanje sa stvarnosti (poruka umotana u slike koje privlače pažnju).
Stvaranje vlastitih reklama.
Prezentiranje.
Uočavanje dobrih i loših strana.

# data[].attributes.body
Učenicima pokazati primjere u kojima "poznati" Hrvati krše autorska prava (od plagiranja, autoplagiranja...) i pokazati Muzej plagijata. KOmentirati što se događa s onim koji krše autorska prava...

# data[].attributes.body
-radni listovi

# data[].attributes.body
Andersenova bajka Tratinčica, 2. raz.
Otvaramo veliki prozor školske knjižnice i promatramo dvorište. Uočavamo stoljetne hrastove, raznobojno cvijeće, upijamo  mirise trave i zelenila.
Odlazimo u školsko dvorište i u kratkoj šetnji promatramo drveće, travnjak i cvijeće u školskom ružičnjaku. Pogledom izdvajamo najmanji cvijet - tratinčicu i pažljivo ju gledamo: boje, oblik, veličinu, miris. Uberemo nekoliko cvjetova.
Vraćamo se u knjižnicu i ugodno se smjestimo. Netko od učenika pročita knjižničarkine stihove za opuštanje.
Prepustite se
bajkovitom svijetu,
i uživajte u bajci
kao u nekom
čitalačkom letu!
Slijedi čitanje Andersenove bajke Tratinčica.

# data[].attributes.body
Ljudska prava
Prikazujem slijed sličica poznatih  osoba i pozivam učenike neka kažu tko su one (ime, zanimanje, čime se bave). Po završetku prikazivanja sličica razgovorom ih navodim na to da su to sve javne osobe koje su zagovaratelji ljudskih prava. Potom pokazujem logotipe UN,  Vijeća Europe i HHO, organizacija koje se bave zaštitom ljudskih prava. Navodim pitanjima na dokument koji se time bavi: Opća deklaracija o ljudskim pravima.
Najavljujem da ćemo se i mi baviti  tim problemima iščitavanjem pojedinih članaka Deklaracije (po pet svaka skupina) i izradom stabla problema.

# data[].attributes.body
Za motivaciju bih vrlo "storytellerski" ispričala sljedeću priču:
Nekoliko godina nakon što sam došla na svijet moj je tata u naš dom doveo stranca. Od samog početka tata je bio opčinjen pridošlicom i svi smo ga brzo prihvatili.
Tijekom odrastanja nisam se nikad pitala o njegovoj ulozi u našoj obitelji. U mom umu on je imao posebno mjesto.

Roditelji su me odgajali kao i većina drugih u to vrijeme: majka me učila da razlikujem dobro od zla, a otac me učio da budem poslušna.
Stranac, on je bio pripovjedač. On bi nas satima držao opčinjene – svojim avanturama, misterijama i komedijama.
O čemu sam god nešto poželjela znati, on je uvijek znao sve odgovore. Moju obitelj je odveo na prvu nogometnu utakmicu, nasmijavao nas i rastuživao. Nije prestajao pričati, ali tati i mami to nije smetalo.

Mama bi ponekad tiho ustajala i odlazila u kuhinju, dok smo mi ostali ostajali uz stranca i pobožno slušali. Sada se ponekad pitam nije li moja majka jedina smatrala da stranac privlači preveliku pažnju.
Tata je upravljao našim domom s određenim moralnim normama, ali to se nije odnosilo na stranca. On nije imao obavezu poštivati očeva pravila – psovao bi (mi nismo smjeli), poticao nas na konzumiranje alkohola i pušenje cigareta, slobodno je govorio o seksu, komentirao sve i svašta, provokativno, sugestivno, često besramno.

Danas znam da su moja shvaćanja o životu u velikoj mjeri formirale strančeve priče. Premda je svakodnevno proturječio vrijednostima koje su zastupali moji roditelji, nitko ga nikada nije ušutkao ili mu zabranio takvo ponašanje.
Od njegovog dolaska prošlo je više od 40 godina. I još je uvijek tu, u svom kutu, spreman za priču.

Kako se zvao stranac?
Mi smo ga jednostavno zvali – TV. U međuvremenu, pridružila mu se i supruga. Zovemo je PC. Njihovo prvo dijete zove se mobilni telefon, a njihovo drugo dijete – Facebook. Planiraju proširiti obitelj.

“Classic Television”- Image courtesy of supakitmod / FreeDigitalPhotos.net

# data[].attributes.headline
Ivana Rakonić Leskovar, Lektira na drugačiji način

# data[].attributes.subject
Ivana Rakonić Leskovar, Lektira na drugačiji način

# data[].attributes.body
Učenici su podjeljeni u skupine i prezentiram im sadržaj tri ranije pripremljene vrećice u kojima se nalaze predmeti koji asociraju na točno odrađena lektirna djela. Učenici zajedničkom suradnjom i razgovorom dolaze do rješenja problema, koji ih vodi u daljnje istraživanje.

# data[].attributes.body
Prepoznaj pravu informaciju

Učenicima se za motivaciju prikazuje kratki trominutni video o lažnim vijestima.

How false news can spread - Noah Tavlin https://www.youtube.com/watch?v=cSKGa_7XJkg

Zatim se razgovara o prepoznavanju lažnih vijesti te o šteti koju lažne vijesti mogu prouzročiti.

# data[].attributes.body
Istraživanjem do rješenja - PSE
Radi se o temi iz Kemije za 7. razred i upoznavanju PSE-a o kojemu učenici trebaju izvršiti istraživanje zadanih izvora te pripremiti referat kojeg će izlagati na satu.
Uvod - Iz svakog od pet ponuđenih izvora odaberite što ćete upotrijebiti kako bi predstavili PSE.
1. izvor - Tekst o PSE-u sa stranice http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=47629
2. izvor - Tekst o PSE-u sa stranice https://edutorij.e-skole.hr/share/proxy/alfresco-noauth/edutorij/api/proxy-guest/e78bfca5-654d-4dcc-b431-7b505feb6fa4/kemija-1/m02/j04/index.html
3. izvor - Tekst iz udžbenika Kemije za 7. razred
4. izvor - Poslušati pjesmu o PSE-u na https://www.youtube.com/watch?v=VgVQKCcfwnU
5. Pogledati video igre u kojoj učenici na prazna mjesta u PSE-u umeću kemijske elemente.

# data[].attributes.body
Pretraživanje rječnika
Pozdravljam učenike na engleskom jeziku i najavljujem da ćemo danas razgovarati na engleskome. Pitam ih sviđa li im se to, razumiju li engleski jezik, vole li ga (jednostavna pitanja koja razumiju). Zamolim ih da mi prevedu neke riječi (npr. book, school,...). Zatim pitam da prevedu neku težu riječ (za koju znam da je ne razumiju). Nakon toga nastavim razgovarati na hrvatskome jeziku jer hrvatski ipak svi znaju. Ponavljam postupak s jednostavnim hrvatskim riječima koje svi znaju objasniti (sladoled, zimzelen) te ih pitam za značenje neke teže riječi (kinofobija). Nakon što ponude različita rješenja, objašnjava značenje riječi i pitam ih gdje mogu pronaći značenja riječi koje ne razumiju. Najavljujem temu.

# data[].attributes.headline
Krešimir Varga, VR i AR u modernoj učionici

# data[].attributes.subject
Krešimir Varga, VR i AR u modernoj učionici

# data[].attributes.body
Učenici ispunjavaju kratku anketu korištenjem mobitela i Metimetra. Povede se razgovor o VR-u i AR-u te učenici pogledaju kratak motivacijski video: https://youtu.be/SXUrzqqHZs8.

# data[].attributes.body
Referentna zbirka
|  Učenike dijelim u grupe i objašnjavam im igru. Svatko će baciti kocku
i odgovoriti na pitanje koje mu se pokazalo. Pitanjima želim probuditi znatiželju učenika što za njih znači škola? Školska knjžnica? Lektira? Kakve sve knjige imamo u knjižnici? Gdje pronalaze potrebne informacije?
|   Sada kada smo saznali što se sve nalazi u školskoj knjižnici, obrađivat ćemo jednu vrstu knjiga koju smo već spomenuli, a to su enciklopedije.

# data[].attributes.headline
Anita Tufekčić                     "Ja i moja suprotnost" - radionica povodom obilježavanja Međunarodnog dana tolerancije

# data[].attributes.subject
Anita Tufekčić                     "Ja i moja suprotnost" - radionica povodom obilježavanja Međunarodnog dana tolerancije

# data[].attributes.body
Igra „Pozdravi“ (učenici izvlače papirić na kojem piše kako se trebaju pozdraviti s
učenikom pored kojeg sjede).
Na primjer: Pozdravi se trljanjem nosa, pozdravi se čvrstim stiskom ruke, pozdravi se ljubljenjem tri puta u obraz...itd.

# data[].attributes.body
Referentna građa (grozd)
Učenicima ponudim izrezane krugove (bobice grozda) u crvenoj i zelenoj boji sa zadatkom da ih slože u odgovarajući oblik grozda. (uz očekivanje da će razvrstati prema boji) Na crvenim krugovima (bobicama) su nazivi referentne građe, a na zelenim nereferentne građe....
(crveno grožđe ne posuđujemo izvan knjižnice i koristimo ga za proučavanje u knjižnici, a zeleno grožđe nosimo kući i čitamo).Nakon toga kreće rasprava, zašto, kako,....

# data[].attributes.body
Bibliografske jedinice

Oluja ideja za pojam jedinica, a kasnije za pojam bibliografija. Sve pojmove koji su usko povezani uz definiciju bibliografske jedinice zaokružim i objasnim.  Potom svaki učenik dobije jednu jedinicu (ne)knjižne građe u kojoj ima zadatak pronaći elemente koji čine jednu bibliografsku jedinicu.

# data[].attributes.body
Bonton u knjižnici

Učenici 2.razreda "Olujom ideja" navode kako se u knjižnici treba ponašati. Nakon toga jedan po jedan prilaze pametnoj ploči. U sredini pametne ploče je nacrtano drvo s listovima. S njene lijeve strane su ponuđene rečenice koje predstavljau pravila ponašanja u školskoj knjižnici. Svaki učenik odabire jedno pravilo i stavlja ga u unutrašnjost jednog lista.
Nakon što svi učenici ispune listove pravilima, nastaje drvo pravila ponašanja u knjižnici. Potom razmatramo svako pojedino pravilo i zadržimo se na pravilnom označavanju knjiga korištenjem straničnika za knjige. Nakon toga učenici pronalaze na polici omiljenu slikovnicu, pregledavaju je i brišu pošarane listove.

# data[].attributes.headline
Marija Purgar, Uporaba referentne zbirke

# data[].attributes.subject
Marija Purgar, Uporaba referentne zbirke

# data[].attributes.body
Učenici 4. razreda uče o Hrvatskoj, o vrstama zavičaja, hrvatskim nacionalnim parkovima i parkovima prirode, rijekama i jezerima  Za obradu biološke raznolikosti u  hrvatskim vodama odabrala bih takve specijalne (tematske) enciklopedije i priručnike. Kao motivaciju bih pustila audio zapis zvukova i žuborenja vode te izrecitirala pjesmu Zvonimira Baloga "Što se od vode pravi" iz zbirke pjesama "Nevidljiva Iva".

# data[].attributes.headline
Nina Posarić, Korištenje Office365 alata u nastavnom radu (u razredu, komunikaciji s kolegama...) Polaznici su okupljeni u računalnoj učionici. Potičem oluju ideja na temu  kako brzo prikupiti mišljenja, potrebne informacije od  kolega, razrednici od roditelja...  Dolazimo do korištenja alata Office365 za škole, koju sadrže paletu alata vrlo jednostavno primijenjivih u radu  kako s učenicima, tako i s kolegama. Kao jednostavan motivacijski primjer može poslužiti prikupljanje podatka korištenjem alata Forms (jedan od Office365 alata za škole). Pristupamo primjeru jedne od anketa za učitelje koje smo koristili u našoj školi.  Polaznici radionice "riješe" anketu te način prikaza  dobivenih rezultata koji im mogu  zbog jednostavnosti, zornosti dobivenih rezultata  poslužiti za daljnji rad.

# data[].attributes.subject
Nina Posarić, Korištenje Office365 alata u nastavnom radu (u razredu, komunikaciji s kolegama...) Polaznici su okupljeni u računalnoj učionici. Potičem oluju ideja na temu  kako brzo prikupiti mišljenja, potrebne informacije od  kolega, razrednici od roditelja...  Dolazimo do korištenja alata Office365 za škole, koju sadrže paletu alata vrlo jednostavno primijenjivih u radu  kako s učenicima, tako i s kolegama. Kao jednostavan motivacijski primjer može poslužiti prikupljanje podatka korištenjem alata Forms (jedan od Office365 alata za škole). Pristupamo primjeru jedne od anketa za učitelje koje smo koristili u našoj školi.  Polaznici radionice "riješe" anketu te način prikaza  dobivenih rezultata koji im mogu  zbog jednostavnosti, zornosti dobivenih rezultata  poslužiti za daljnji rad.

# data[].attributes.body
Služenje enciklopedijom

Učenicima bih kao motivaciju dala igru asocijacija izrađenu u nekom od prikladnih digitalnih alata u kojoj bi bili rješenja pojmovi koje uče u 3. razredu: npr. basna, Ezop i slično. nakon odgonetanja rješenja razgovorom i vođenim pitanjima bismo došli do najave teme sata - Služenje enciklopedijom.

# data[].attributes.headline
Nataša Mesić Muharemi, Tri medvjeda i gitara - poticanje čitanja

# data[].attributes.subject
Nataša Mesić Muharemi, Tri medvjeda i gitara - poticanje čitanja

# data[].attributes.body
Učenici leže u knjižnici. U pozadini je glazba. Čitam im vođenu meditaciju koja ih vodi šetnjom kroz šumu. Dok "šeću", govorim im na što trebaju obratiti pozornost, zamišljaju životinje koje susreću putem te na kraju susreću medvjede. Moraju opipati njihovo krzno, osjetiti mokru njušku, čuti njihov dah...

# data[].attributes.headline
Mirjana Čubaković, Organizacija i poslovanje školske knjižnice

# data[].attributes.subject
Mirjana Čubaković, Organizacija i poslovanje školske knjižnice

# data[].attributes.body
Učenici šeću razredom, postavljam pitanja na koje je moguće odgovoriti s DA ili NE (npr. Možete li u školskoj knjižnici posuditi popularno-znanstvene časopise?). Ako je odgovor DA, učenici i dalje šeću razredom, ako je odgovor NE, učenici čučnu. Nakon nekoliko pitanja promijenim pravilo: ako je točan odgovor DA, učenici čučnu, ako je točan odgovor NE učenici i dalje šeću razredom.

# data[].attributes.headline
Bernarda Šeligo, Digitalna demencija (za NV) - predstavljanje knjige

# data[].attributes.subject
Bernarda Šeligo, Digitalna demencija (za NV) - predstavljanje knjige

# data[].attributes.body
sudionici radionice formiraju grupe metodom mozaika (izrezane slike medijskih uređaja - računalo, telefon, televizor, play station i dr - jedan komad mozaika je na svakom stolu); kad zaposjednu stol - članove grupe čeka zadatak upoznavanja, razgovora razmjenom iskustva s multitaskingom; grupa si zadaje ime / ili logo nacrta s obzirom na to što ih karakterizira - interesira i čini skupinom.

# data[].attributes.body
Učenici iz kutije izvlače dijelove izrezanih fotografija koje prikazuju određenu vrstu tiskanog medija (knjigu, novine, časopis, plakat, letak...) te obilazeći razred sastavljaju cjelovitu sliku. Na taj način formiraju grupe u kojima će raditi u nastavku nastavnog sata.

# data[].attributes.body
Razlika između knjižnice i knjižare (2. r.)

Učenicima kažem da će današnju temu najaviti kratki film. Zadajem zadatke: red do prozora treba zaključiti u koje doba dana se odvija radnja; srednji red treba zapamtiti "glumce", a red do zida treba zaključiti gdje se odvija radnja.
https://www.youtube.com/watch?v=SKVcQnyEIT8

Nakon gledanja filma, komentiramo "rješenja" i... slijedi nastavak razgovora o knjižari i knjižnici.

# data[].attributes.headline
Zrinka Jurić, Samostalno pronalaženje informacija 

# data[].attributes.subject
Zrinka Jurić, Samostalno pronalaženje informacija 

# data[].attributes.body
U knjižnici je na pet postaja postavljena različita knjižnična građa (slikovnice i ostale knjige za učenike - lektirni naslovi, knjige za učenike i učitelje - slobodni izbor (beletristika), priručne knjige, stručne knjige za učitelje i AV građa). Učenici u skupinama idu od postaje do postaje, pregledavaju sadržaje postaja i na dobiveni papir izvode zaključak o kakvoj se knjižničnoj građi radi i gdje je inače ta građa u knjižnici smještena.  Cilj ove motivacije je da učenici uoče koja sve knjižnična građa čini knjižni fond i gdje je ona u knjižnici smještena. Motivacija je poduža, ali na postajama se učenici ne zadržavaju dugo, a i predviđena su dva školska sata.

# data[].attributes.headline
Danica Pelko, Povijest pisma, knjiga i knjižnica

# data[].attributes.subject
Danica Pelko, Povijest pisma, knjiga i knjižnica

# data[].attributes.body
Učenicima na početku sata kažem nek zamisle svijet u kojem nije poznato pismo. Tražim od njih da smisle na koji način će zabilježiti događaje, prenijeti poruke i komunicirati na daljinu u prostornom i vremenskom smislu. Ova motivacija ima smisao u tome da učenici shvate neophodnost pisma za razvoj civilizacije.

# data[].attributes.body
Na početku sata učenici iz kutije izvlače papiriće na kojima pišu različite riječi. Zadatak im je sastaviti kratku priču u kojoj su oni glavni likovi koristeći izvučene riječi. Učenici se na ovaj način pripremaju i zagrijavaju za novu tezu.

# data[].attributes.body
Uvodni sat u školsku knjižnicu

Na početku sata nakon kratkog upoznavanja projiciram spot  Rižot s plodovima knjiga TBF-a . Uz  spot i uz pomoć plakata  Što mislimo to postajemo , razgovaramo o knjižnicama koje su do sada posjetili, o  knjigama koje su čitali u osnovnoj školi, a spominje ih pjevač. Diskutiramo o stihu iz  refrena pjesme   -knjige jedem i bolje berem svit oko sebe . Uz smijeh prisjećamo se osnovne škole, lektire i tako dolazimo do onoga što želim naglasiti, a  TBF reći ovom pjesmom  i što je jedan od razloga čitanja i time i postojanja knjižnica , a to je bolje razumijevanje samoga sebe i svijeta oko sebe .

# data[].attributes.body
Provođenje sata lektire, motiviranja za čitanje Mladih buntovnica, autorica  Elene Favilli i Francesce Cavallo započela bih pričom da moderne mlade žene više ne traže princa na bijelom konju koji će im sve osigurati, a one moraju samo biti lijepe. Kad pročitaju Mlade buntovnice poželjet će i same postati jedne od njih - samouvjerenih žena koje znaju što hoće i grade svoju karijeru, rade posao koji vole. Povezala bih to i sa smjernicama UN agendom za 2030. godinu: Cilj 5. Postići rodnu ravnopravnost i osnažiti sve žene i djevojke!

# data[].attributes.body
Organiziranje javnog događaja
Na početku radionice pozdravio sudionike i ispričao im dva primjera organizacije javnog događaja koje sam organizirao. Naveo bih im jedan uspješan primjer i jedan koji je mogao biti bolje organiziran. Zatim bih zamolio sudionike koji su u proteklih 6 mjeseci bili na nekom javnom događaju da ustanu i stanu u ravnu liniju. Zatim bi kazao da oni koji misle da su javni događaji na kojima su bili dobro organizirani neka naprave korak naprijed, a oni koji smatraju da je većina događaja bila loše organizirana neka naprave korak natrag. Zatim bih rekao da oni među njima koji organiziraju javne događaje neka opet naprave jedan korak naprijed, a ostali korak natrag. Isto bismo ponovili pitanjem o tome organizira li njihova škola javne događaje te pitanjem dolaze li na te događaje i osobe koje nisu polaznici niti su radnici škole. Na kraju tog uvodnog dijela bih rekao polaznicima da je cilj ove radionice da svi oni na kraju stoje daleko naprijed jer će steći vještine koje će im omogućiti da organiziraju kvalitetan javni događaj.

# data[].attributes.body
Književni likovi
Učenici odabiru jedan lik iz književnosti te u obliku grafičkog prikaza navode sve njegove karakteristike (etičke, fizičke, jezične itd)

# data[].attributes.body
Holokaust projekt - sat o predrasudama i diskriminaciji.
Učenike podijelimo u grupe po max 5 učenika. Svaka grupa izvuće iz kuverte papirić na kojem piše neki od pojmova kao što su: emigrant, homoseksualac, Židov, Amerikanac, musliman, plavuša itd. Učenici imaju zadatak navesti asocijacije na zadane pojmove.

# data[].attributes.headline
Ruža Jozić, Mjesec hrvatske knjige 2019. posvećen GLAZBI

# data[].attributes.subject
Ruža Jozić, Mjesec hrvatske knjige 2019. posvećen GLAZBI

# data[].attributes.body
Za uvodni dio sata koji smo posvetili glazbi u Mjesecu knjige otvaramo izložbu knjiga o glazbi iz fonda školske knjižnice i izložbu na plakatima koju su učenici istražili i izradili sa knjižničarkom, pod nazivom Hrvatska tradicijska glazba i glazbala. Pripremili smo motivacijski dio koji je sve razvedrio i uveo u temu Mjeseca hrvatske knjige 2019. Glazbeno nadareni učenici otpjevali su narodne pjesme po svom izboru (međimurske i zagorske popevke te istarske napjeve i dalmatinsku pjesmu). Naša metoda je bila razveseliti, upoznati, zavoljeti, cijeniti narodno stvaralaštvo kroz glazbu i pisanu riječ. Nakon toga učenici su predstavili izložbu i pročitali nekoliko misli i tekstova o glazbi te pozvali nastavnike i učenike da pažljivo razgledaju sve izloške. Slijedi predstavljanje ostalih aktivnosti o glazbi dok traje Mjesec knjige, a bit će ih dosta.

# data[].attributes.headline
Ivana Marić Damjanović, Mediji i stereotipi

# data[].attributes.subject
Ivana Marić Damjanović, Mediji i stereotipi

# data[].attributes.body
Za uvodni dio sata u radionici Mediji i stereotipi u drugom razredu gimnazije, odabrala sam videozapis koji su učenici prethodnih generacija snimili o drugačijim učenicima među njima. U videu govori djevojka koja se bori s bolešću slabovidnosti i kako se drugi odnose prema njoj, te druga djevojka islamske vjeroispovijesti govori o stereotipu mišljenja za islamiste teroriste.
Video uvodi u radionicu stereotipa mišljenja koji vlada među mladim ljudima i kako ih mediji prezentiraju. Slijedi razgovor i najava teme radionice.

# data[].attributes.body
Kao motivaciju u radionici za učenike na temu ljudskih prava, predrasuda i diskriminacije koristila sam igru Pictionary. Učenici podijeljeni u skupine dobiju popis s nekoliko pojmova vezanih za temu koja će se kasnije obrađivati. Jedan učenik u svakoj skupini dobiva ulogu crtača i mora ostalim članovima skupine nacrtati zadani pojam. Pojmovi su vezani za predrasude koje imamo o određenim skupinama ljudi i kroz ovu motivaciju učenici imaju priliku promisliti koliko zapravo predrasuda vežemo uz pojedine (socijalne, rasne, vjerske itd.) skupine ljudi.

# data[].attributes.body
Suradnja i timski rad - UV
Igra spašavanja

Potrebni materijali: papir veličine A2
Sudionici se dijele najmanje u dvije skupine (ovisno o broju). Svaka skupina tj. svaki sudionik dobije malo čvršći papir A2 formata. Nakon toga voditelj ukratko opisuje situaciju (kako su se sudionici našli na otoku s kojeg se mogu spasiti tako da prijeđu vodenu površinu - određuje voditelj, koja se nalazi između njihovog otoka i kopna koristeći papir. Papir ima ulogu čamca ili kopna. Između kopna i otoka plivaju morski psi koji ugrožavaju i ometaju sudionike. Cilj igre je prebaciti se na kopno u što kraćem vremenu (svi članovi skupine).
Igra razvija kreativnom i timsku suradnju neophodnu za izvršenje zadatka.

# data[].attributes.body
Signatura
Ulaskom u knjižnicu učenici biraju bombon u određenoj boji i pronalaze svoga para te sjedaju zajedno.  Na mjestu ih čekaju koverte s puzzlama (fotografije nekih knjižničnih aktivnosti podijeljene u 9 komada puzzli) koje trebaju složiti. Slijedi razgovor o tome kako su počeli slagati? (prvo rubne dijelove, okvire..zašto?)  Zaključujemo da postoje pravila koja nam pomažu kako bi brže složili puzzle, odnosno jednako tako postoje i pravila smještaja knjiga na policama kako bi ih lakše i brže pronašli.. :-)
I onda kreće obrada...
Za sada se pokazalo uspješno kod mojih učenika!

# data[].attributes.body
Referentna ili priručna zbirka u školskoj knjižnici

A.
Zamolim jednog dobrovoljca da pročita citat iz knjige Jurja Jurjevića Svakodnevno o (ne)svakidašnjem. Slijedi kraća rasprava o pročitanom ulomku i odgovaranje na pitanja.
1.Možete li opisati o čemu se u citatu govori?
2.Služe li knjižnice samo za skladištenje požutjelog papira?
3.Nalaze li se u knjižnici samo mrtvi pjesnici, filozofi i znanstvenici?
4.Možeš nabrojati što se još u knjižnici nalazi, ovako nasumce, promatrajući oko sebe? Što bi ti još osim lektire smjestio/la u knjižnični fond?
ILI
B.
Na slajdu pokazujem učenicima fotografiju Leksikografskog zavoda "Miroslav Krleža". Slijedi kraća rasprava o fotografiji.
1.Prepoznajete li instituciju s fotografije?
2.Tko je i koje godine utemeljio Leksikografski zavod?
3.Koja su temeljna izdanja Leksikografskog zavoda?
4.Jeste li posjetili internetske stranice Leksikografskog zavoda?

Nakon razgovora slijedi najava teme današnjeg sata.

# data[].attributes.body
Nakon uvodnog pozdrava
razgovaramo o medijima. Na ploču
stavljam papir na kojem piše
MEDIJI. Tražim učenike da mi
svojim riječima kažu što su mediji, a nakon toga da mi nabroje neke.
Učenici nabrajaju koje sve medije
poznaju. Kako nabrajaju, tako ih
slažem u dva stupca.
Pitam zašto su mediji podijeljeni u
dva stupca, što učenici prepoznaju da su jedni tiskani, a drugi elektronički. Nakon toga puštam kratki isječak iz dokumentarnog filma o utjecaju medija na čovjeka.

# data[].attributes.body
Iz omotnice vadimo pismo koje je učenicama "poslao" Kolbaba (nakon čitanja lektire Poštarska bajka). Motiviramo ih toplom ljubavnom pričom o usrećivanju drugih svojim lijepim željama i pozdravima.

# data[].attributes.body
1989. - godina za pamćenje (radionica povodom tridesete godišnjice pada Berlinskog zida)

- učenici, podijeljeni u skupine, dobivaju različite radne materijale (slikovni zapisi, linkovi, isječci tekstova) na osnovi kojih dolaze do podataka  o drugim političkim i kulturološkim zbivanjima te godine (Ljudski lanac u Latviji,  Baršunasta revolucija u Čehoslovačkoj, Salmon Rushdi i fetva, umro Salvador Dali',  izum WWW -a Th. Berners Lee...).  Dakle, prikaz zbivanja koja su u političkom, kulturološkom i tehnološkom smislu označila civilizacijsku prekretnicu što će poslužiti kao uvod u razradu glavne teme.

# data[].attributes.headline
Obilježavanje Dana dječjih prava - pravo na igru

# data[].attributes.subject
Obilježavanje Dana dječjih prava - pravo na igru

# data[].attributes.body
Učenike pitamo vole li se igrati, zašto je igra važna, koliko se često igraju i koje su im najdraže igre. Olujom ideja učenici nabrajaju igre. Zatim izložimo slike djece u igri: nogomet, skrivača, igranje s lutkama, igranje u plićaku rijeke, jezera ili mora, lego kockice, igre na mobitelu ili kompjuteru. Učenici stanu ispred slike koja ih najviše privlači. Nakon toga ih upitamo postoje li djeca koja se ne igraju. Obično učenici kažu da su to ona djeca koja imaju stroge roditelje, pišu zadaće ili imaju puno aktivnosti zbog kojih nemaju vremena. Nakon toga sve slike okrenem a na drugoj strani su slike-razlozi zašto se djeca ne bi igrala. Izložene su slike grada razorenog ratom, djece u bolnici, siromašne i gladne djece, djece izrabljivane radom... Učenici imaju vremena dvije tri minute razmisliti prije nego komentiraju svoje prve odgovore i izložene slike. Nakon svega objasnimo učenicima zašto je igra važna za njihov razvoj.

# data[].attributes.body
Online katalozi
Učenicima su na stolovima ponuđeni različiti katalozi i oglasnici (tiskani,reklamni). Zamolim učenike da ispune priloženu tablicu sa zadatcima. U tablici je zadatak, npr: pronađi najjeftinije  podne pločice i prepiši njihove  karakteristike. Nakon zadanog vremena čitanjem učeničkih odgovora objavljujemo rezultate i razgovaramo o njima. Koje smo sve informacije saznali o pojedinom predmetu. Učenicima najvljujem temu današnjeg sata i kažem kako i o knjigama možemo saznati puno informacija.

# data[].attributes.body
Priča o knjižnici
Započeo bih sa uvodnim pitanjima. Što znači biti ljubitelj knjiga i čitanja?, Zašto je čitanje važno? i sl. Razgovor bi se dalje vodio o događajima koji promiču važnost knjiga (Svjetski dan čitanja naglas, Mjesec hrvatske knjige, natjecanja poput "Čitanjem do zvijezda" ...) Na kraju bi se napravila rasprava gdje bi se dobili odgovori na pitanja poput: Kako se treba ponašati prema knjizi, u knjižnici ...

# data[].attributes.headline
Snježana Kovačević, obilježavanje Noći knjige ( aktivnosti su trajale tjedan dana)

# data[].attributes.subject
Snježana Kovačević, obilježavanje Noći knjige ( aktivnosti su trajale tjedan dana)

# data[].attributes.body
Kada smo ove godine u travnju obilježavali Noć knjige učenici su prije toga datuma sudjelovali u likovnoj radionici na kojoj su oslikavali velike kartonske plakate s likovima super junaka i nekih likova iz knjiga kao što je Superman, Durica, Petar Pan...koje smo izložili u predvorju škole, na hodnicima i u školskoj knjižnici, a učenici su mogli kroz otvor tih kartonskih instalacija gurnuti glavu i postati super junak-čitatelj. Nakon toga slijedile su aktivnosti čitanja u knjižnici...

# data[].attributes.body
Odabrati nekoliko reklama i projicirati ih. Učenici/učitelji moraju svojim riječima opisati sadržaj reklame(što se reklamira,tko reklamira,što govori i kako se ponaša osoba u reklami),kome je  reklama namijenjena, kako se osjeća onaj u reklami koji reklamira proizvod i žele li nakon gledanja reklame kupiti taj proizvod i trebaju li ga.

# data[].attributes.headline
Josip Rihtarić, radionica na učiteljskom vijeću

# data[].attributes.subject
Josip Rihtarić, radionica na učiteljskom vijeću

# data[].attributes.body
Nakon što su učitelji sjeli za okrugle stolove prema vlastitom odabiru za kojima je bilo 7-8 stolaca, dobili su zadatak da utvrde kojeg su datuma rođeni. Zatim su trebali na priloženi listić upisati svoja imena: pod rednim brojem jedan ime učitelja koji je rođen najprije, gledajući samo dane i mjesece (ne i godine rođenja) itd. Nakon što su svi ispunili listiće, na stolove sam razmjestio signalne kartice te ih zamolio da za prvi stol sjednu sve jedinice, za drugi stol sve dvojke itd. Bilo mi je važno da u drugom dijelu radionice diskutiraju oni kolege koji obično ne sjednu zajedno.