# data[].attributes.attachment_link.description
Migrationsverket är den myndighet som prövar ansökningar från personer som vill bosätta sig i Sverige, komma på besök, söka skydd undan förföljelse eller ha svenskt medborgarskap.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
REPLIK | BROTT & STRAFF. Maria Malmer Stenergard och Johan Forssell skriver i Expressen om en nyligen meddelad dom i Högsta domstolen, då en våldtäktsdömd man inte utvisas. HD var oenig, och domen understryker enligt min mening att regelverket måste ses över.

Vi socialdemokrater gick till val på att skärpa reglerna kring utvisning. Människor som kommer hit ska följa svenska lagar och regler. Gör man inte det så ska man heller inte kunna räkna med att få stanna i Sverige.

Avtjäna straffet i hemlandet

Regeringen vill öka möjligheterna till att utvisa på grund av brott. Om man inte är svensk medborgare och begår allvarliga brott, så ska utgångspunkten vara utvisning. Vi vill också utöka möjligheterna till att avtjäna straffet i hemlandet, om det går. Man ska heller inte kunna komma lindrigare undan ur straffsynpunkt om det av olika skäl inte går att verkställa utvisningen.

De omständigheter som kan leda till att en dömd inte kan utvisas måste ses över så att det finns en rimlig balans mellan reaktion och brottets allvar. Personens anknytning till Sverige, till exempel om han eller hon har barn här, ska dock alltid vägas in.

I det aktuella fallet bedömdes den dömde ha för stark anknytning till Sverige för att utvisas, trots att han varken har familj eller arbete. Högsta domstolen har därmed lagt ribban väldigt högt för utvisning.

Starka skäl att skärpa reglerna

Vi hade redan före domen inlett en lagstiftningsprocess, men utslaget illustrerar att det finns starka skäl att skärpa reglerna.

Justitiedepartementet arbetar därför på ett utredningsdirektiv för att göra en översyn av lagstiftningen i syfte att kunna utvisa i fler fall. Bland annat ska kriterierna för vad som kan anses vara en stark anknytning till Sverige ses över. Mitt mål är att ha en ny skärpt lagstiftning på plats under den här mandatperioden, och jag ser fram emot en bred samsyn i riksdagen.
Av Morgan Johansson Justitie- och migrationsminister

# data[].attributes.attachment_link.title
DEBATT: Fler utländska brottslingar ska utvisas när lagen skärps

# data[].attributes.attachment_link.description
HD:s dom illustrerar att det finns starka skäl att skärpa reglerna kring utvisningar. Mitt mål är att ha en ny skärpt lagstiftning på plats under den här mandatperioden, och jag ser fram emot en bred samsyn i riksdagen, skriver justitieminister Morgan Johansson (S).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ledare Gotlands Allehanda "Kompetensutvisningar" har blivit ett begrepp i Sverige. Det handlar om spetskompetenta personer vars arbetsgivare är glada att ha kunnat rekrytera dem och som kämpar för att behålla dem. Men de visas ut ur landet på grund av bagatellartade misstag visavi den svenska byråkratin. Som forskaren vid Karolinska institutet som utvisades för att en del av hans forskning bedrevs i USA eller ABB-ingenjören som utvisades på grund av ett tre år gammal försäkringsmiss av en tidigare arbetsgivare.

Den allmänborgerlige debattören Thomas Gür är på Gotland kanske mest känd för att han fick domprost Mats Hermansson att tappa huvudet och dra igång kyrkklockorna när Gür höll ett möte utanför domkyrkan om den politik som behövs i den stora migrationens spår. Thomas Gür jämförde i går på Facebook två andra fall.

1. I januari skrev Expressen om vårdbiträdet Zohreh Gheydar som efter nio år i Sverige skulle utvisas till Iran. Zohrehs arbetstillstånd förnyades inte eftersom hon hade begått den svåra försyndelsen att inte ta ut några semesterdagar under 2013. Dessutom tjänade hon en aning för lite. Grundlönen var tillräckligt stor. Men eftersom hon var timanställd kom hon inte riktigt upp i den lönenivå som krävdes för förnyat arbetstillstånd.

2. I går skrev Expressen om att Högsta domstolen stoppar utvisningen av en somalisk våldtäktsman. Trots att han vid flera tidigare tillfällen har dömts för brott - ringa narkotikabrott, olovlig körning, vållande till kroppsskada, vårdslöshet i trafik och rattfylleri - och trots att han inte har någon familj i Sverige så ansåg HD att skälen för utvisning inte är tillräckligt starka. Den dömde våldtäktsmannen har liksom Zohreh Gheydar tillbringat de senaste nio åren i Sverige.

När jag jämför dessa båda fall så blir jag så förbannad att jag får andnöd. Det är uppenbart att HD kunde ha nått en annan slutsats, eftersom rätten var oenig, men en majoritet av domarna ansåg alltså att en våldtäkt inte är ett tillräckligt starkt skäl för utvisning.

Om detta är en tolkning av lagarna som överhuvudtaget är möjlig för HD, så måste lagarna ändras så att vi får en praktik som är mer i samklang med det allmänna rättsmedvetandet. Utvisning borde vara den givna konsekvensen av grov kriminalitet för dem som saknar medborgarskap. På det sätt som justitieminister Morgan Johansson (S) påstod att det förhöll sig under valrörelsen:

- Är du inte svensk medborgare och begår brott i Sverige måste huvudregeln vara att du utvisas.

Någon självbevarelsedrift måste väl ändå en nation ha?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ledare Gotlands Allehanda "Kompetensutvisningar" har blivit ett begrepp i Sverige. Det handlar om spetskompetenta personer vars arbetsgivare är glada att ha kunnat rekrytera dem och som kämpar för att behålla dem. Men de visas ut ur landet på grund av bagatellartade misstag visavi den svenska byråkratin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I valrörelsen lät det självklart att utländska våldtäktsmän ska dömas till utvisning. De tre stora partierna S, M och SD var helt överens.

- Är du inte svensk medborgare och begår brott i Sverige måste huvudregeln vara att du utvisas, konstaterade justitieminister Morgan Johansson (S).
Högsta domstolen har nu slagit fast att detta bara var plakatpolitik - och att lagstiftningen säger annat - efter att ha rivit upp en utvisningsdom mot den dömde våldtäktsmannen Hanad Mohammed.
Den vägledande domen innebär att våldtäktsmän visst kan få stanna i Sverige om det finns synnerliga skäl efter att den dömde bott här längre tid än fyra år. Riksåklagaren var förvånad över att fallet togs upp eftersom det såg ut som ett självklart fall och jag är beredd att hålla med:

Det är ingen tvekan om att Hanad Mohammed gjort sig skyldig till ett brutalt sexövergrepp mot en kvinna som sov under inledningen av våldtäkten.

Han har ingen familj i Sverige och har flera gånger tidigare dömts för brott under sina nio år här.

Det finns inga belägg för att han skulle riskera att bli förföljd eller utsatt om han återvänder till sitt hemland Somalia.

Men efter "en samlad bedömning av omständigheterna i målet" kommer majoriteten i HD - tyvärr är landets högsta jurister oeniga - fram till att våldtäktsmannen Hanad Mohammed inte ska dömas till utvisning:

Straffvärdet för våldtäkten anses inte vara så högt att det per automatik ska leda till utvisning. HD pekar också på att mannen bara dömts till böter för tidigare brott och att hävdar att han inte har "kriminella värderingar".

HD tycker att hans anknytning inte är "särskilt svag" eftersom han "talar svenska förhållandevis väl och förefaller vara inriktad på en framtid i Sverige".
I mina öron skär sig HD:s motivering: Är inte en våldtäkt tillräckligt allvarligt? Har man inte kriminella värderingar om man döms fem gånger inom loppet av några år? Räcker det om man kommer till HD och pratar bra svenska för att bevisa en anknytning till Sverige? Jag följde rättegången i HD och tyckte att framtidsplanerna lät mycket vaga.
Regeringen och justitiedepartementet måste ställa domen mot det allmänna rättsmedvetandet och löften från valrörelsen - och ta fram en uppdaterad lagstiftning som kan antas av riksdagen.

Det gäller även förra veckans dom mot en kvinna som gav ett falskt alibi till Ahmed Warsame, som dömdes till livstids fängelse efter morden och mordförsöken vid skjutningen på Vår krog och bar i Göteborg. HD slog fast att hon ljög i ett polisförhör men att hon inte kunde dömas för skyddande av brottsling.

I tider med lögner som saboterar polisutredningar och gängskjutningar som inte kan klaras upp måste samhället sätta ned foten. I fallet Warsame ljög kvinnan inte under ed i domstol och kunde inte dömas för mened. Hennes lögn avslöjades och fick ingen betydelse men nästa gång är det en flickvän till en skyldig mördare som hittar på ett falskt alibi och därmed gör att polisutredningen får läggas ned.

Det ska vara straffbart att ljuga i polisförhör - och lagen måste ändras så att våldtäktsmän kan utvisas enligt den rådande politiska enigheten.
Det positiva med de två HD-domarna är att luckor i lagstiftningen har blottlagts och nu måste de tätas av politikerna.

# data[].attributes.attachment_link.title
FREDRIK SJÖSHULT: Fel i HD om våldtäktsutvisning och mördaralibi

# data[].attributes.attachment_link.description
Att ge en livstidsdömd mördare ett falskt alibi är inte olagligt. Och en våldtäktsman ska inte utvisas om han varit tillräckligt länge i Sverige. Högsta domstolen har två gånger under den senaste veckan dömt i strid med det allmänna rättsmedvetandet - nu måste regeringen agera.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varför fortsätter Sverige tvångsdeportera människor till kriget i Afghanistan? Vi är hundratusentals svenskar som drabbas av detta i våra dagliga liv.

Det handlar ju om etablerade samhällsmedlemmar som har levt här i flera år, i väntan på Migrationsverkets försenade beslut.

Det handlar om våra familjemedlemmar, skolelever, kolleger, församlingsmedlemmar och idrottskamrater.

Ingen skall utvisas till Afghanistan eftersom det är ett av världens farligaste länder. Dessutom blir rättsosäkerheten i de svenska asylprocesserna allt mer uppenbar.

Hur står det till med det Sverige som ni socialdemokrater själva beskrev i ert valmanifest 2014: "Sveriges röst för fred, rättvisa och mänskliga rättigheter ska åter höras i världen"?

Vår oro är stor, och frågorna är många. Men vi vill nu koncentrera oss på Christina Höj Larsens (V) två frågor till dig justitieminister Morgan Johansson (S), under interpellationsdebatten fredagen 29 mars. Det handlar om två högst relevanta frågor om de pågående tvångsdeportationerna, som justitieministern inte lyckades svara på. Inte med annat än ett återkommande: "Vi kan inte ha fri invandring". Men det var ju inte det debatten handlade om!

Debatten handlar om Sveriges förlängda återtagandeavtal med Afghanistan, som bland annat baserar sig på "ett värdigt, säkert och ordnat återvändande".

Avtalet som tecknades i oktober 2016 har varken utvärderats eller reviderats sedan dess, utan förlängdes utan vidare diskussion i oktober 2018.

Sveriges tvångsdeportationer till kriget i Afghanistan pågår med oförminskad intensitet. Men ett pågående krig är per automatik varken värdigt eller säkert. Antalet civila dödsoffer i Afghanistan uppgick under 2018 till rekordhöga 3 804 personer, en ökning med elva procent från året innan. Och vad som menas med "ordnat" i detta kritiserade avtal, är högst oklart då Afghanistans båda flyktingministrar sedan 2016 upprepade gånger offentligt vädjat till mottagarländerna i EU: "Skicka inte människor hit"

I praktiken är avtalet alltså brutet för länge sedan, men Afghanistan kan inte själv säga upp det, eftersom det är förenat med mutor i form av biståndspengar.

"En rävsax" som Christina Höj Larsen beskrev det under fredagens debatt. På grund av kriget - som har pågått i över 30 år - har Afghanistan som bekant enorma problem med en försvagad regering, korruption, begränsad samhällsservice, bristande sjukvård och utbredd fattigdom och svält.

Christina Höj Larsens två frågor lyder alltså:

- Har regeringen utvärderat avtalet med Afghanistan, och i så fall, på vilka grunder och vilka slutsatser kom man fram till?

- Avser ministern att ta några initiativ för att hörsamma den afghanska regeringens vädjan och stoppa av- och utvisningarna till Afghanistan?

Förutom den tomma frasen "Vi kan inte ha fri invandring" upprepade Morgan Johansson också meningen "återvända till sitt hemland" flera gånger. Detta tyder bara på en enorm arrogans och okunnighet.

För många av Sveriges nya samhällsmedlemmar med afghanskt ursprung handlar det alls inte om något "återvändande" - de har aldrig varit i Afghanistan. De har levt hela sina liv på flykt, som papperslösa i något grannland där de inte är välkomna.

Men här i Sverige välkomnade vi dem, med både öppna hem och öppna hjärtan. Och detta för fyra år sedan. Nu är de våra familjemedlemmar.

De är våra skolelever, jobbarkompisar, idrottskamrater, församlingsmedlemmar och grannar. Sverige är vårt gemensamma hemland nu.

Nu vill vi ha ett svar på Christina Höj Larsens två frågor ovan, och vi kräver:

- Riv återtagandeavtalet!

- Stoppa Sveriges tvångsdeportationer till kriget i Afghanistan nu!

Ingrid Eckerman, allmänläkare, Stockholm

Karin Fridell Anter, docent i arkitektur, Uppsala

EvaMärta Granqvist, journalist och konstnär, Hörby

Marit Törnqvist, illustratör och författare, Ödeshög (född i Uppsala)

Fotnot: Över 1 200 personer från hela landet har hittills skrivit under denna artikel i form av en namninsamling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Varför fortsätter Sverige tvångsdeportera människor till kriget i Afghanistan? Vi är hundratusentals svenskar som drabbas av detta i våra dagliga liv. Det handlar ju om etablerade samhällsmedlemmar som har levt här i flera år, i väntan på Migrationsverkets försenade beslut. Det handlar om våra familjemedlemmar, skolelever, kolleger, församlingsmedlemmar och idrottskamrater.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DEBATT | BROTT & STRAFF. I veckan kom en uppmärksammad dom från Högsta domstolen. En man som dömts för våldtäkt tillåts enligt domen stanna kvar i Sverige efter avtjänat straff. Mannen kom hit som vuxen och har ingen familj i Sverige. Ändå får han stanna. Motivet är i huvudsak den tid som mannen har varit i Sverige med uppehållstillstånd, åtta och ett halvt år.

Mannen har sommaren 2018 begått våldtäkt, ett mycket allvarligt brott. Han borde enligt vår uppfattning därmed ha förverkat sin rätt att vistas i Sverige. Domen visar med all tydlighet på behovet av skärpt lagstiftning. Och nu är det bråttom - andra domstolar är skyldiga att följa Högsta domstolens dom.

Inför valet 2018 var vi moderater mycket tydliga: Fler dömda ska utvisas från Sverige. Vi gick till val på ett brett trygghetspaket, med brottsoffrens perspektiv som utgångspunkt, som syftade till att färre ska utsättas och att de som ändå utsätts ska få upprättelse.

Utsattheten har ökat drastiskt

Utsattheten för sexualbrott i Sverige har ökat drastiskt. Enligt Nationella trygghetsundersökningen 2018 uppgav 6,4 procent att de utsattes för sexualbrott under 2017. Värst är utvecklingen bland unga kvinnor där fler än var tredje ung kvinna uppgav att de någon gång under året utsatts för ett sexualbrott.

Det rimliga: Brott som kan ge mellan sex månader och ett års fängelse ska kunna leda till utvisning även då återfallsrisk inte föreligger

Det här är en oacceptabel utveckling. Att utsättas för ett sexualbrott är något av det värsta en person kan uppleva. För många blir de känslomässiga såren så djupa att de aldrig läker. Vi måste ta ordentliga krafttag för att stävja sexualbrotten, bland annat genom skärpta straff och genom att fler brott leder till utvisning.

Regelverket är föråldrat

Regelverket för utvisning vid brott har i huvudsak sett likadan ut i Sverige sedan år 1994. Behovet av ny lagstiftning är stort. Det rimliga är att människor som kommer hit ska följa svenska lagar och regler. Gör man inte det ska man heller inte kunna räkna med att få stanna i Sverige.

Ansvarigt statsråd i regeringen, Morgan Johansson (S), har redan varit ute och kommenterat domen. Han vill se ny lagstiftning. Men det är en viktig skillnad mellan att ha åsikter och att agera för en förändring. Det är nu fem år sedan Morgan Johansson blev migrations- och justitieminister för första gången. Han har länge burit ansvaret, men valt att inte ta det.

Sänk ribban för utvisning
Vi föreslår därför att regelverket förändras på tre punkter:
För det första måste ribban för när utvisning kan bli aktuellt sänkas. Det rimliga vore att brott som kan ge mellan sex månader och ett års fängelse ska kunna leda till utvisning även då återfallsrisk inte föreligger.

För det andra måste utvisning vid brott bli aktuellt i fler fall. Även när det finns anknytning till Sverige, som i det aktuella exemplet från Högsta Domstolen.

För det tredje behöver regelverket för återreseförbud skärpas. Begår man ett allvarligt brott bör återreseförbud på livstid bli aktuellt i betydligt fler fall än i dag.

Moderaterna har i många år drivit på för skärpta regler för utvisning vid brott. Nu är hög tid att gå från ord till handling. Sverige behöver en rättspolitik som sätter brottsoffren i centrum. Regeringen måste omgående presentera en skärpt lagstiftning.
Av Maria Malmer Stenergard Migrationspolitisk talesperson (M) Johan Forssell Rättspolitisk talesperson (M)

# data[].attributes.attachment_link.title
DEBATT: Varför ska utländska våldtäktsmän få stanna i Sverige?

# data[].attributes.attachment_link.description
Har man som utländsk medborgare begått ett så allvarligt brott som våldtäkt måste utvisning från Sverige vara huvudregel. Det är uppenbart att nuvarande lagstiftning måste skärpas. Regeringen Löfven har haft fem år på sig att agera - men inget har hänt, skriver M-topparna Maria Malmer Stenergard och Johan Forssell.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kontroversiell imam i Gävle tagen till Migrationsverkets förvar - DN.SE

# data[].attributes.attachment_link.description
Chefredaktör och ansvarig utgivare: Peter Wolodarski | Redaktionschef: Caspar Opitz | Vd: Anders Eriksson | Chef DN.se: Anna Åberg | Redaktionell utvecklingschef: Martin Jönsson | Administrativ redaktionschef: Fredrik Björnsson | Utrikeschef: Pia Skagermark | Kulturchef: Björn Wiman | Politisk redaktör: Per Svensson

# data[].attributes.attachment_link.title
Åtgärder för ett bättre fungerande återvändande av Katarina Brännström (M)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flera stora stridsfrågor kan avgöra EU-valet i slutet av maj.

Ekonomi, migration och klimathot står i fokus i de europeiska partiernas valmanifest.

Nu drar EU-valrörelsen igång på allvar. Tjugo svenska politiker ska utses och ta plats bland totalt 751 ledamöter i EU-parlamentet.

För väljarna är det inte lätt att bedöma vilken skillnad de olika svenska kandidaterna kan göra i Bryssel.

En orsak är att de ingår i europeiska partigrupper i EU-parlamentet. Och det är i förhandlingar mellan partigrupperna som parlamentets beslut utformas.

Talar tyst

Men i EU-valkampanjerna på hemmaplan hörs inte mycket om vad de europeiska partigrupperna står för.

- Som väljare är det nog något man ska intressera sig för. Partierna själva är inte alltid så intresserade av att betona det, säger Göran von Sydow, chef för forskningsinstitutet Sieps.

Migrations- och asylpolitiken är en av de stora debattfrågorna i EU. EU-medborgarna rankar dessutom migration som den tredje viktigaste frågan inför valet, enligt EU-kommissionens opinionsmätning Eurobarometern.

EU-ländernas regeringar har hittills misslyckats med att enas om en gemensam asylpolitik och om ett system för att fördela asylsökande mellan sig.

Framförallt Ungern vägrar gå med på att EU ska bestämma hur många asylsökande ett land ska ta emot.

Oklart om asylpolitik

En bred majoritet i EU-parlamentet har dock ställt sig bakom de lagförslag som lagts fram. Där ingår den största partigruppen, kristdemokratiska EPP, och den i dag näst största, socialdemokratiska S&D.

Men det är oklart vad som händer med lagförslagen framöver och en ny majoritet efter EU-valet kan dra tillbaka sitt stöd.

En annan stor fråga är medborgarnas säkerhet. Under det senaste halvåret har dock kampen mot terrorism sjunkit från andra till femte plats på européernas prioriteringslista, enligt Eurobarometern.

EPP, där M och KD ingår, betonar säkerhetsfrågor i sitt europeiska valmanifest. EPP vill till exempel snabba på förstärkningen av EU:s gränspolis med 10 000 poliser. EU-länderna och EU-parlamentet har enats om en tidsplan till 2027.

EPP vill också koppla samman alla Europas säkerhetsdatabaser.

Oro för klimathot

Ytterligare en stor fråga är klimathotet. Den har stigit till tredje plats på EU-medborgarnas lista och är högst på svenskarnas, enligt Eurobarometern. I de europeiska valmanifest som presenterats tar klimatpolitiken relativt stor plats.

EU måste göra mer för att leva upp till det globala klimatavtalet från Paris. Partierna skiljer sig dock åt i hur tuffa klimatåtgärder de vill genomföra, om de ska vara bindande för länderna och hur stor hänsyn som ska tas till industrin.

De Gröna vill till exempel att medlemsstater ska tvingas att höja skatter på fossila bränslen och kan tänka sig miljöskatter på EU-nivå.

Minimilön i EU?

Ekonomin och ungdomsarbetslösheten är de två allra viktigaste valfrågorna för EU-medborgarna.

På det ekonomiska området är en återkommande stridsfråga den fria rörligheten på EU:s inre marknad kontra löntagarnas sociala rättigheter och villkor.

Till exempel har Frankrikes president Emmanuel Macron föreslagit en minimilön i EU för att förhindra lönedumpning.

De europeiska socialdemokraterna vill ha ett förbud mot social dumpning och bindande regler för löntagares sociala rättigheter. De föreslår också en europeisk kompletterande arbetslöshetsförsäkringsmekanism.

Även globaliseringen skapar spänningar i EU. Det finns de som vill skydda europeiska företag och jobb, medan andra oroar sig för ökad protektionism. EU-parlamentet måste godkänna EU:s handelsavtal, men har också informella vägar för att påverka innehållet i de avtal som EU-kommissionen förhandlar fram.

Varnar för nationalism

Flera av de EU-positiva partigrupperna försöker engagera väljarna genom att varna för högerpopulister och nationalister.

Sådana partier har haft framgångar i nationella val och även hamnat i regeringsställning.

- Många mainstream-partier upplever det som ett hot mot hela EU:s existens, säger Göran von Sydow.

Men även om EU-kritiska högerpopulister och nationalister ser ut att få framgångar i EU-valet, tyder inget på att de kan få majoritet. Dessutom är dessa partier splittrade och har historiskt haft svårt att samarbeta.

En valframgång kan ändå ändra maktbalansen i EU-parlamentet och tvinga fler partier att samarbeta. I dag räcker det ofta med att socialdemokraterna i S&D och högerpartierna i EPP kommer överens för att avgöra en fråga.

Fakta: Vad vill de europeiska partierna? Fakta: Små och stora vallöften

EPP

Kristdemokratiska högermittenpartier. M och KD ingår.

Profil: Säkerhetsfrågor och stopp för illegal migration. Vill utveckla EU:s inre marknad. Värnar kristna värderingar.

Några vallöften: 10 000 EU-gränsvakter redan 2022. Möjliggör fler poliskontroller vid EU: s inre gränser. Skapa en europeisk valutafond. Slå vakt om stöd till svaga regioner. Nej till Turkiet i EU.

S&D

Socialdemokratiska partier. S och FI ingår.

Profil: Fokuserar på fler och bra jobb, social trygghet och miljön.

Några vallöften: Bindande regler för sociala rättigheter i EU, en europeisk a-kassa, skäliga lägstalöner i hela Europa. Straffa medlemsstater som bryter mot EU:s rättstatsprinciper.

ECR

Konservativa, EU-kritiska partier, som brittiska Tories, polska Lag och rättvisa, och SD.

Profil: Motståndare till mer överstatlighet, kritiska till gemensamt EU-asylsystem. Stärkta gränskontroller, mer samarbete mot brottslighet.

Några vallöften: Inget gemensamt valmanifest.

ALDE

Liberala partier, inklusive L och C.

Profil: Frihandelsvänligt, vill utveckla EU:s inre marknad, framförallt för digitala tjänster. Slår vakt om rättsstatsprinciper i EU.

Några vallöften: Skärpta klimatmål. Skärpt övervakning av EU-länder som bryter mot EU:s värderingar. Fler automatiska sanktioner mot medlemsstater som bryter mot EU:s budgetregler.

De Gröna

Gröna partier, inklusive MP.

Profil: Radikalare klimatpolitik, generösare flyktingpolitik, utveckla EU till en överstatlig, transparent demokrati. Skapa en hållbar, cirkulär ekonomi.

Några vallöften: Inför en EU-flygskatt, EU-moms på biljetter, skärpta klimatmål. Stopp för nya fossildrivna bilar i EU 2030. Vill införa minimiinkomst i alla EU-länder, Inför humanitära visum.

GUE/NGL

Vänsterpartier som tyska Die Linke, spanska Podemos, grekiska Syriza och V.

Profil: Betonar en hållbar ekonomisk utveckling, miljö, minskade ekonomiska klyftor, jämställdhet, internationell solidaritet och löntagares sociala rättigheter.

Några vallöften: Inget gemensamt valmanifest

EFDD (Frihet och Direktdemokrati i Europa)

EU-kritiska partier som Brexitpartiet, italienska Femstjärnerörelsen.

Profil: Varnar för en europeisk superstat. Euromotståndare. Värnar länders rätt att skydda sina gränser och stärka kulturella och religiösa värden. Mer direktdemokrati genom folkomröstningar

Några vallöften: Inget gemensamt valmanifest

ENF (Nationernas och friheternas Europa)

EU-kritiska och nationalistiska partier som franska Nationell samling, italienska Lega och österrikiska FPÖ.

Profil: Betonar nationalstaternas suveränitet. Vill bevara nationella identiteter och rätten att reglera invandring.

Några vallöften: Inget gemensamt valmanifest

10 000 EU-gränsvakter redan till 2022 i stället för 2027

EPP

En EU-barngaranti för bra vård, utbildning, bostad och näringsrik mat

S&D

Inför EU-lag som säkrar EU-medborgare en minimiinkomst

De Gröna

Gratis interrailkort för alla som fyller 18 år

EPP

Utvidga programmet för utlandsstudier, Erasmus +, till fler grupper

EPP, Gröna, S&D

Låt alla som fyllt 16 rösta i EU-valet

De Gröna

Förbjud pälsfarmar, långväga djurtransporter och djurtester

De Gröna

EU-parlamentet ska bara finnas i Bryssel, inte i Strasbourg

ALDE

Ge EU-parlamentet rätt att initiera lagstiftning

EPP, De Gröna, ALDE

Gör Europadagen 9 maj till en helgdag i hela EU

S&D

Ta bort medlemsstaters vetorätt i utrikespolitiken

EPP

Ta bort medlemsstaters vetorätt vid EU-beslut

De Gröna

Stoppa medlemsförhandlingarna med Turkiet

EPP

Inför en finansiell transaktionsskatt

De Gröna

Skapa en Europeisk valutafond

EPP

Automatiska sanktioner för länder som bryter mot EU:s budgetregler

ALDE

Inför en digital skatt för globala internetjättar

EPP, De Gröna

Ge eurozonen egen budget

S&D, Gröna

Inför en europeisk flygskatt

De Gröna

Icke återvinnbar plast ska beskattas eller förbjudas

De Gröna

Låt europeiska folkomröstningar bestämma förändringar i EU:s fördrag

De Gröna

Inför en europeisk kompletterande arbetslöshetsförsäkringsmekanism

S&D

Låt EU:s budget bli större

S&D, EPP, De Gröna

Fotnot: Flera partigrupper saknar valmanifest. Löftena kan inte genomföras enbart av EU-parlamentet. I de flesta fall behöver EU-kommissionen lägga förslag och EU-ländernas regeringar ta beslut i EU:s ministerråd

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.description
Flera stora stridsfrågor kan avgöra EU-valet i slutet av maj. Ekonomi, migration och klimathot står i fokus i de europeiska partiernas valmanifest. Nu drar EU-valrörelsen igång på allvar. Tjugo svenska politiker ska utses och ta plats bland totalt 751 ledamöter i EU-parlamentet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Droger, kriminella och stöldgods rör sig in och ut ur vårt land och genom Skaraborg med oroväckande lätthet. Sveriges gränsskydd är otillräckligt.

" Jag kan säga så här: Vi har allt annat än kontroll", konstaterade huvudskyddsombudet på gränspolisen nyligen.

Läget är allvarligt. I höstas rapporterade Ekot om omfattande kritik från EU-kommissionen. Stora delar av gränskontrollverksamheten bröt mot EU:s regler enligt en granskningsrapport som då inte var offentliggjord. Rapporten avslutades med att: "Brådskande åtgärder bör vidtas av myndigheterna för att ta itu med de eftersläpningar och luckor som identifierats på såväl strategiska som operativa nivåer."

I rapporten kritiseras hur gränskontroller sköts. Det finns inte någon gemensam struktur eller genomgående enhetlighet i sättet att arbeta för de olika myndigheterna som ansvar för yttre gränskontroller - Polisen, Kustbevakningen, Migrationsverket och Tullen.

Nu krävs handlingskraft, och politiska prioriteringar. Sverige behöver återta kontrollen. Moderaterna kräver att ett fyrapunktsprogram nu genomförs för att stärka gränsskyddet.

Till att börja med krävs att gränspolisverksamheten är tillräckligt resurssatt. Moderaterna och Kristdemokraterna satsade väsentligt mycket mer pengar till Polisen än övergångsregeringen i den budget för 2019 som också gick igenom riksdagen. Därmed finns resursmässiga förutsättningar för en fungerande verksamhet.

För det andra krävs bättre styrning. Det handlar om att stärka ledningen, förbättra och utveckla arbetsmetoderna och om att organisera verksamheten på bästa sätt.

För det tredje måste Tullens roll i brottsbekämpningen förstärkas. I vår budget ingick förstärkningar av Tullen. Vi vill även ge Tullverket ökade befogenheter att stoppa fordon med misstänkt stöldgods.

För det fjärde måste vi arbeta närmare våra grannländer. Fungerar det inte hemma, behöver man blicka utanför Sveriges gränser för att se hur det ska göras rätt. Det handlar både om att dra lärdom av varandra och om ett tätare samarbete.

Fri rörlighet är grundbulten i EU-samarbetet, men var aldrig tänkt att omfatta kriminella eller våldsverkare. För att värna den fria rörligheten måste vi se till att vårt gränsskydd fungerar, och Moderaterna tar seriöst på Sveriges ansvar att efterleva EU:s regler.

Ett fungerande gränsskydd är därtill en av statens kärnuppgifter. Det är avgörande för att värna vår säkerhet och territoriella integritet. Dags att visa handlingskraft.
Cecilia Widegren (M)
riksdagsledamot Skaraborg

# data[].attributes.attachment_link.description
Droger, kriminella och stöldgods rör sig in och ut ur vårt land och genom Skaraborg med oroväckande lätthet. Sveriges gränsskydd är otillräckligt. " Jag kan säga så här: Vi har allt annat än kontroll", konstaterade huvudskyddsombudet på gränspolisen nyligen. Läget är allvarligt. I höstas rapporterade Ekot om omfattande kritik från EU-kommissionen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En 61-årig man från ett land i Östeuropa började i december 2017 arbeta på ett större företag i Finspångs kommun. Efter ett tips genomförde gränspolisen en kontroll på arbetsplatsen i början av mars i år.

Tipset visade sig stämma - den 61-årige mannen hade varken uppehålls- eller arbetstillstånd i Sverige. Därmed togs mannen i polisförvar. Nu åtalas både han och arbetsgivaren, företagets ägare, för brott mot utlänningslagen.

Den anställde medger att han visste om att han inte hade rättighet att arbeta i Sverige när han skrev på anställningsavtalet - men han förnekar brott.

"Jag hade inte så mycket att välja på. Jag var tvungen att arbeta för att min familj skulle överleva", säger den anställde i polisförhör.

Då han dessutom betalade skatt och hade ett så kallat samordningsnummer, trodde han inte arbetstillståndet hade så stor betydelse.

Företagaren tycker heller inte att han gjort sig skyldig till något brott, hans avsikt var bara att hjälpa en person som behövde ett arbete. Ägaren hävdar att han via den anställde eller dennes vän, en man som tidigare fungerat som konsult vid företaget, fått information om att det var klart med arbetstillståndet.

På polisens fråga om han gjorde någon kontroll hos Migrationsverket för att säkerställa sig om det var okej att anställa 61-åringen, svarar ägaren nej. Han litade på vad den anställde och den tidigare konsulten hade sagt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Företagsägare åtalas - personal saknade tillstånd

# data[].attributes.attachment_link.description
En 61-årig man från ett land i Östeuropa började i december 2017 arbeta på ett större företag i Finspångs kommun. Efter ett tips genomförde gränspolisen en kontroll på arbetsplatsen i början av mars i år. Tipset visade sig stämma - den 61-årige mannen hade varken uppehålls- eller arbetstillstånd i Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kristdemokraternas Sara Skyttedal menar att det är viktigt att Sverige har en gemensam gränspolis.

- Jag tror det är väldigt viktigt om vi ska kunna bevara den fria rörligheten inom EU. Vi stödjer att man stärker den yttre gränskontrollen och att man anställer nya gränspoliser. Det är viktigt för att se till att få stopp på människosmugglingen och döden på Medelhavet, säger hon i Aktuellt.

"Behöver stoppa terrorism"

Hon får medhåll av Karin Karlsbro (L), som menar att frågan är mycket viktig:

- Vi behöver se till att stoppa internationell brottslighet och terrorism. Men om vi också ska upprätthålla vår gräns när det gäller den reglerade invandringen behöver vi också en gemensam gräns.

V vill inte ha gemensam gränspolis

Men Vänsterpartiets Malin Björk håller inte med och menar att en gemensam gränspolis är en "ytterst dålig idé.

- Vad vi ser är att man vill kasta pengar över tiotusentals beväpnade gränspoliser i EU-regi för att stänga EU:s gränser, medan vi andra har stått upp för en human och solidarisk flyktingpolitik.

Att alla länder tar ett gemensamt ansvar är något även Karin Karlsbro (L) betonar.

- Är man inte med och tar ansvar ska man inte heller ta del av EU:s stödfonder. EU är ett samarbete och ingen bankomat.

Hittat fel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
EU-kandidater möttes i Aktuellt: Ska EU ha gemensam gränspolis?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristdemokraternas Sara Skyttedal menar att det är viktigt att Sverige har en gemensam gränspolis. - Jag tror det är väldigt viktigt om vi ska kunna bevara den fria rörligheten inom EU. Vi stödjer att man stärker den yttre gränskontrollen och att man anställer nya gränspoliser.

# data[].attributes.attachment_link.title
European Border and Coast Guard: Council confirms agreement on stronger mandate - Consilium

# data[].attributes.attachment_link.description
The European Border and Coast Guard Agency (Frontex) is being strengthened in terms of staff and technical equipment. It is also being given a broader mandate to support member states' activities on border protection, return and cooperation with third countries.

# data[].attributes.attachment_link.title
Regeringen flaggar för fortsatta gränskontroller - P4 Malmöhus

# data[].attributes.attachment_link.description
De allvarliga hoten mot säkerheten finns kvar, anser inrikesminister Mikael Damberg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Inte rån när man knuffade omkull 86-åring och stal väska - utvisning hävs

# data[].attributes.attachment_link.description
Hovrätten för Nedre Norrland ändrar Gävle tingsrätts dom och dömer en man för grov stöld och ofredande i stället för rån. Fängelsestraffets längd sänks därmed från ett år och två månader till åtta månader, samtidigt som beslutet om utvisning upphävs.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De tre barnen Simon, Lois och Rakel, som alla är födda i Sverige, var också kallade till dagens samtal. I väntan på att mötet skulle börja var det fullt ös i Migrationsverkets ankomsthall.

Mamma Kim och pappa Park var mer återhållsamma och nervösa. Det var femte återvänvandesamtalet - ett efter varje avslag - men detta ska vara det slutgiltiga.

Sedan 2008 har familjen Park bott i Fågelfors, där de har jobb och villa. Men Migrationsverket och Migrationsdomstolen anser att familjen kan få skydd och leva tryggt i - Sydkorea.

- Vi vill inte dit. Vi vill stanna i Fågelfors där vi känner oss hemma, säger Park med en röst som nästan brister.

Motiveringen är att Sydkorea ger medborgarskap till flyktingar från Nordkorea. Migrationsverket menar dessutom att familjen får lättare att anpassa sig till Sydkorea än till Sverige, eftersom man talar samma språk och delar samma kultur.

- Vi har hört talas om fall där familjerna har splittrats när Migrationsverket beslutat om avvisning. Det vill vi inte. Familjen ska hålla ihop, säger Kim efter det timslånga mötet.

Många engagerade i familjens öde

Fallet med den nordkoreanska familjen i Fågelfors har engagerat människor över hela landet. Riksdagspolitiker har tagit upp frågan, namninsamlingar har krävt att de ska få stanna, Svenska Dagbladet har skrivit om ärendet, lokaltidningarnas insändarsidor har varit fulla av debattinlägg. Men det har inte hjälpt.

"Beslutet att vi ska lämna landet har fått laga kraft och ni ska återvända. Det är viktigt att hela familjen kommer", stod det i kallelsen till dagens möte.

Om familjen inte frivilligt reser till Sydkorea, lämnas ärendet över till gränspolisen som kan avvisa familjen med tvång. Och senast 14 maj måste familjen komma till Migrationsverket igen, för att visa att man verkligen varit i kontakt med den sydkoreanska ambassaden.

- Vi måste samarbeta, suckar Park. Och det kommer vi att göra. Men eftersom jag varit borta från Nordkorea i mer än tio år har Sydkorea ingen skyldighet att ta emot mig. Det är tioårsgräns som gäller. Så vad kommer att hända med oss nu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ödesdagen närmar sig för nordkoreanska familjen Park

# data[].attributes.attachment_link.description
De tre barnen Simon, Lois och Rakel, som alla är födda i Sverige, var också kallade till dagens samtal. I väntan på att mötet skulle börja var det fullt ös i Migrationsverkets ankomsthall. Mamma Kim och pappa Park var mer återhållsamma och nervösa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att svenska lagar eller rättspraxis inte tillåter att våldtäktsmän utvisas är ett hån mot brottsoffren. Nu måste politikerna agera - och välja sida.

Högsta domstolen beslutade på onsdagen att en somalisk våldtäktsman ska få stanna i Sverige efter ett par år i fängelse trots tidigare utvisningsbeslut i både tingsrätt och hovrätt - eftersom det krävs "synnerliga skäl" att utvisa någon som har varit i landet i mer än fyra år.

Men om det inte är ett synnerligt skäl att under åren ha dömts för narkotikabrott och rattfylleri, och förra året ha våldtagit en okänd kvinna som låg och sov, vad är då synnerliga skäl?

Dessutom bedömde två av de fem domarna att 33-åringen inte någon djupare koppling till det svenska samhället. Han var vuxen när han kom, saknar familjeanknytning här, hade sagt upp sig från jobbet på en snabbmatsrestaurang eftersom det var för stressigt och var inneboende hos kompisar.

Men varken brottet eller detta räckte för utvisning. Eftersom han tillhör en minoritetsklan i Somalia, löper han tydligen stor risk att dödas om han återvänder. "Vid straffmätningen har domstolarna tagit hänsyn till det men som HM skulle lida av utvisning", stod det i domen ( B 5931-18 24/4)." Men finns bevis för det?

Denna dom kommer nu att utgöra prejudikat för hur övriga domstolar bör förhålla sig", konstaterade Expressen.

Ska alltså fler våldtäktsmän och knarkare få stanna? Det känns minst sagt obekvämt; en sådan vänlig snällism kan få svåra konsekvenser för tryggheten.

Som om detta inte var nog har Migrationsverket rätt att stoppa en utvisning beslutad av domstol om en person fått en livshotande sjukdom, riskerar tortyr, har gift sig eller fått ett barn i Sverige. Det borde i praktiken betyda att man kan komma undan sitt straff genom att påstå sig ha konverterat till en religion, blivit homosexuell eller gjort någon gravid.

Dessutom finns ett annat allvarligt fel i vårt rättssystem, nämligen att personer som har utvisningsbeslut ändå inte kan skickas hem på grund av så kallade "praktiska verkställighetshinder", till exempel att landet vägrar ta emot den utvisade.

Sedan en dom i Migrationsöverdomstolen 2009 har det blivit tuffare för utvisade att få använda sig av ursäkten "verkställighetshinder"; rättstillämpningen har blivit mer restriktiv och beviskraven höga.

Men en utredning som kom 2017 - initierad av Miljöpartiet - föreslog en lagändring som skulle innebära att personer i sådana situationer lättare ska beviljas uppehållstillstånd.

Christina Höj Larsen, Vänsterpartiets talesperson för migration, jublade. "Det är en väldigt, väldigt bra utredning som har så himla viktiga förslag" ( Expressen 4/1).

Maria Ferm (MP) motionerade i riksdagen om att utredningens förslag borde bli lag. "Att en utvisning inte kan verkställas på grund av skäl som ligger utanför den enskildes kontroll skapar en enorm utsatthet hos personen som hamnar i kläm" ( 2018/19:2728).

Man kan känna sympati för personer som är genuint utsatta, men reglerna kan få negativa effekter. Bland annat bor i Ronneby två kriminella palestinska bröder, uppvuxna i Libanon, som inte har kunnat utvisas för rån och misshandel eftersom Libanon endast emot utvisade personer som har givit sitt medgivande till att utvisas.

Ska vi bara finna oss i detta? Sverige borde kunna pressa på, bland annat genom att dra in biståndet eller neka libanesiska medborgare att få visum. Våra politiker och myndigheter måste tuffa till sig.

Det är ett allvarligt problem att våra lagar inte tillåter att människor som begår grova brott döms på ett rimligt sätt. De skapar otrygghet för oskyldiga, så hur länge ska det få fortgå? Vem tänker på offren? Vem står på deras sida?

Läs gärna också

Mer lästips

# data[].attributes.attachment_link.description
Att svenska lagar eller rättspraxis inte tillåter att våldtäktsmän utvisas är ett hån mot brottsoffren. Nu måste politikerna agera - och välja sida. Högsta domstolen beslutade på onsdagen att en somalisk våldtäktsman ska få stanna i Sverige efter ett par år i fängelse trots tidigare utvisningsbeslut i både tingsrätt och hovrätt - eftersom det krävs "synnerliga skäl" att utvisa någon som har varit i landet i mer än fyra år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
POLITIK 28 april 2019 18.18

Migationsverkets beslut att utvisa den nordkoreanska familjen Park till Sydkorea har rört upp starka känslor i länet. Familjen har bott i Sverige i tio år, de tre barnen är alla födda i Sverige och båda föräldrarna har fast jobb.

Nu har de utvisats till ett land de aldrig besökt, Sydkorea. Ett beslut som rört upp känslor, främst i deras bostadsort Fågelfors men också i hela länet.
Åkesson kritisk mot S
För en tid sedan krävde Socialdemokraterna att familjen skulle få stanna. Migrationsverket gick till snabb motattack:

- I grund och botten handlar det om att det i den tidigare lagstiftningen fanns möjlighet att bevilja uppehållstillstånd på de här grunderna. Men regeringen, ledd av Socialdemokraterna, valde att ta bort den möjligheten när skärpningen av lagstiftningen kom till 2016, sa Fredrik Bengtsson, kommunikationschef på Migrationsverket, till DV/DH/DVV för en tid sedan.

Även Centerpartiets riksdagsledamot Anders Åkesson är kritisk till S-utspelet:

- Socialdemokraterna försöker nu att rikta ljuset mot migrationsverket och försöker sätta bilden av att migrationsverket är boven i dramat, i själva verket så bör de rikta kritiken mot sin egna regering. Det känns som om Socialdemokraterna nu försöker att släta över sina egna misstag genom att skylla på Migrationsverket, självkritiken lyser med sin frånvaro, säger han i ett pressmeddelande.
Nargahi slår tillbaka
I ett genmäle hos Östran har socialdemokraten Laila Naraghi bemött kritiken från Migrationsverket.

"Att påstå att Migrationsverkets beslut är resultat av den tillfälliga lagen är vilseledande. De första utvisningsbeskeden kom under tidigare gällande lagstiftning (och under förra alliansregeringen). Det är allvarligt att myndighetsledningen på detta sätt lägger dimridåer kring ärendet", skrev Naraghi i början av april.
Pressen på familjen ökar
Samtidigt börjar klockan klämta för familjen. Den 24 april kallades familjen för sitt femte återvändandesamtal med Migrationsverket i Kalmar.

- Vi vill inte dit. Vi vill stanna i Fågelfors där vi känner oss hemma, sa Park till SVT i slutet av veckan.

Om familjen inte frivilligt reser till Sydkorea lämnas ärendet över till gränspolisen. Senast den 14 maj måste familjen visa att de varit i kontakt med sydkoreanska ambassaden.

- Vi måste samarbeta. Och det kommer vi att göra. Men eftersom jag varit borta från Nordkorea i mer än tio år har Sydkorea ingen skyldighet att ta emot mig. Det är tioårsgräns som gäller. Så vad kommer att hända med oss nu? säger Park till SVT.

# data[].attributes.attachment_link.title
Avgörandet för utvisade familjen Park kommer närmare

# data[].attributes.attachment_link.description
POLITIK 28 april 2019 18.18 Migationsverkets beslut att utvisa den nordkoreanska familjen Park till Sydkorea har rört upp starka känslor i länet. Familjen har bott i Sverige i tio år, de tre barnen är alla födda i Sverige och båda föräldrarna har fast jobb. Nu har de utvisats till ett land de aldrig besökt, Sydkorea.

# data[].attributes.attachment_link.title
Semesterfirare från Senegal kräver Sverige på skadestånd

# data[].attributes.attachment_link.description
Två semestrande senegalesiska bröder placerades i förvaret i Åstorp i fjol. Att deras visum upphävdes av Migrationsverket saknas det skälig grund för. Det framgår i begäran till JK om statlig ersättning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det chartrade planet som skulle ta söndasgskolläraren Abbas till Afghanistan har fått nej att landa i Kabul. Nu försöker svenska myndigheter istället utvisa honom och flera ensamkommande via reguljära flyg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Migrationsverket hade ingen saklig grund för att upphäva visumen för de två bröder från Senegal som placerades i förvaret i Åstorp i fjol".
Det skriver brödernas juridiska ombud i en begäran till Justitiekanslern (JK) om statlig ersättning, rapporterar nyhetsbyrån Siren.

"En ursäkt från svenska myndigheter vore på sin plats"

- En ursäkt från svenska myndigheter vore på sin plats. Att låsa in en människa, utan att hon gjort något illegalt, måste betraktas som väldigt allvarligt, har Pape Matar sagt till Kvällsposten.

Hade bokat hemresa till Senegal

Den 22 augusti träffade Kvällsposten som enda tidning de senegalesiska bröderna Ibra Lo och Pape Matar Fall som då satt inlåsta i Migrationsverkets förvar i Åstorp.

De hade åkt till Sverige med turistvisum, som utfärdats av Nederländernas ambassad, efter att ha träffat sin far och syster som bor i Amsterdam.

Bröderna hade även bokat en resa hem till Senegal där studier väntade.

Men när de anlände till Sverige revs deras visum och snart förflyttades de till förvaret där de hette "366" och "367".

Polisen fann "tungt vägande skäl att anta att viseringen erhållits på ett bedrägligt sätt".

Polisen misstänksam när bröderna kallade kusin "bror"

Ett av skälen var att bröderna kallade en kusin i Malmö för "bror" och dennes sambo för "hans fru", fast de inte är gifta.

Juristen Almina Imamovic, som har stor erfarenhet av migrationsmål, kallar myndigheternas agerande "skandalöst".

- Istället för att riva sönder deras visum borde de åtminstone ha skickats till Holland, säger hon till Kvällsposten.

Utvisning kostade 1,1 miljoner kronor

Den 26 september avslöjade Kvällsposten att Ibra Lo och Pape Matar Fall utvisats i ett specialchartrat plan.

Ett plan som, enligt vad Aftonbladet rapporterade i februari, kostade 1,1 miljoner kronor.

Vid hemkomsten fick bröderna snabbt återigen ett visum av Nederländernas ambassad. Enligt advokat Daniel Carnestedt ett tydligt tecken på att påståendet om visumbedrägeri i fallet inte håller.

Nyligen återvände Pape Matar till Sverige, efter att ha fått ett nytt Schengenvisum, för att delta i ett panelsamtal om rasprofilering.

- Jag vill se till att andra inte drabbas av samma sak, säger han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Turister från Senegal kräver skadestånd av Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
Drömresan till släkten i Malmö förvandlades till en nio veckor lång mardröm som kulminerade i en dyr utvisning. Nu kräver Ibra Lo och Pape Matar Fall, som kom med turistvisum, att Sverige betalar skadestånd. - Migrationsverkets beslut var fel och de har rätt till ersättning, säger brödernas juridiska ombud Daniel Carnestedt till nyhetsbyrån Siren.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla ord har redan använts. Så många förtvivlansrop har hörts från oss som lärt känna ensamkommande unga i Sverige. Ovetenskapliga medicinska åldersbedömningar, konvertiter som inte blir trodda, katastrofal självmordsfrekvens, oegentlighet efter oegentlighet, ungdom efter ungdom. Men vi ropar för döva öron. Jag vet egentligen inte vad mer vi ska säga, men samtidigt är det min plikt som medmänniska att fortsätta prata. En humanitär och etisk katastrof ska inte få tigas ihjäl.

Jag ser ett samhälle som alienerar grupp från grupp. Å ena sidan har vi många tusen som genom sina yrken eller eget engagemang (ofta både och) har tagit emot de ensamkommande de senaste åren. Vi ser unga pojkar och män, och en del flickor, som skickats iväg med ett enda uppdrag: etablera dig snabbt i Europa och rädda familjen från förtryck, diskriminering och flyktingläger. Plugga! Jobba! Sköt dig! Visa värdlandet att du förtjänar din plats, och efter sisådär fyra eller fem år kan vi återförenas som familj. Pressen som de bär på sina axlar är ovärdig deras ringa ålder, men de kom hit, över iskalla bergsmassiv och i sjöodugliga gummibåtar, fast beslutna att lyckas. Väl här har de utsatts för flera års passiverande väntan på beslut.

Å andra sidan finns de som påbörjat en avhumaniseringsprocess som förintelseöverlevare larmar om vad det kan leda till. Barn som inte längre ses som barn, människor som inte längre kallas människor utan avskum, monster, och beskrivs som kriminella, ointelligenta varelser utan känslor. En välorganiserad hatarmé göder sociala medier med vulgära, sexualiserade påhopp, både på flyktingar och på svenskar som understår sig att uttrycka en avvikande åsikt. De skrämmer folk till tystnad och får media och politiker att tro att de utgör något slags tvärsnitt av det svenska samhället när de i själva verket är några få.

Varför behandlar vi våra unga så här? Varför bryter vi ner och utvisar unga, starka, driftiga, motivera de, välanpassade människor när vårt land skriker efter arbetskraft? Varför får de inte arbeta medan de väntar på asyl? Varför tar vi inte vara på deras förmågor och motivation att snabbt integrera sig och göra rätt för sig? Varför låter vi dem bo här flera år för att sedan, när de är redo att ta klivet till högre utbildning eller jobb, slänga ut dem? Det är ett sådant slöseri med människors liv och våra egna resurser.

Det som pågår nu är en demoralisering av det kitt som binder samman människor. Vi ombads öppna våra hjärtan och när vi nu har gjort det hugger man dolken rätt in i de hjärtan vi lämnat öppna. Läkare, lärare, jurister, socionomer, pensionärer, klasskamrater, församlingsbor: vi står här och blöder medan våra vänner skickas iväg eller själva lämnar Sverige för att sova under broarna i Paris eller Berlin.

Medan Sverige satt medmänskligheten på paus i ett andrum som ter sig alltmer permanent går barn och unga under omkring oss. Och vi låter det ske med vidöppna ögon.

Fåglarna värmer upp inför årets vårsymfoniföreställning.

Bina som byggde bo i min citronträdskruka har vaknat och är fast i mitt vardagsrum. Släpper jag ut dem fryser de ihjäl.

# data[].attributes.attachment_link.title
Medmänskligheten är satt på paus - Nyhetsmagasinet Syre

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla ord har redan använts. Så många förtvivlansrop har hörts från oss som lärt känna ensamkommande unga i Sverige. Ovetenskapliga medicinska åldersbedömningar, konvertiter som inte blir trodda, katastrofal självmordsfrekvens, oegentlighet efter oegentlighet, ungdom efter ungdom. Men vi ropar för döva öron.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jan Emanuel: Ansvariga politiker måste lära av misstaget och be om ursäkt

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.

DEBATT. I veckan var jag i SVT:s Opinion Live och diskuterade gymnasielagen. Lagen som konstruerades för att särbehandla 9 000 män från Afghanistan och ge dem en gräddfil att få stanna i Sverige utan asylskäl.
Lagen är ett svek mot kommande generationer på flykt och underminerar för de människor som verkligen har asylskäl. För varje person som stannar i Sverige utan giltiga asylskäl, stjäls det utrymmet från någon som behöver det på riktigt.
Vi har genom gymnasielagen behandlat systemen och asylprocessen så illa att de tappar i legitimitet. Det som präglar ett system som är lika för alla, har styrande politiker valt att negligera.
Hade våra politiker valt att visa respekt för internationell solidaritet, asylrätt och kommande generationer på flykt, hade individer utan asylskäl utvisats i första rummet. Nu finns gymnasielagen som åsidosätter detta. Lagen kom till genom att Miljöpartiet drev på för total amnesti. Socialdemokraterna Jag påstår att det inte kommer ske. Men det är upp till våra politiker att visa. Jag påstår att det inte kommer ske, oavsett hur de som gymnasielagen berör agerar i Sverige. Om de är kriminellt aktiva eller laglydiga. Om de får jobb eller inte. Detta av flera skäl. gick emot, då amnesti är direkt rättsvidrigt. Socialdemokraterna, korrumperade av makten, gjorde allt för att behålla den och så skapades gymnasielagen. Den förtäckta men fortfarande rättsvidriga amnestin fick stöd av Centerpartiet.
Lagrådet sågade lagförslaget i sin kanske hårdaste skrivning i historien: "Gränsen har nåtts för vad som är acceptabelt i fråga om hur lagstiftning kan utformas". Socialdemokraterna fick in vissa krav angående närvaro i skolan, laglydighet och krav på arbete inom sex månader efter studier. Om dessa krav inte uppfylls, ska individen utvisas.

Främst för att lagen är utformad för att alla ska stanna, inte för att de har skyddsbehov, utan av anledning att de som gett direktiv till lagen vill det.
Kriterierna gällande arbete efter sex månader är så vagt skrivna att det kommer bli svårt att använda som underlag för utvisning. De ställer inte krav på bevis på inkomst eller närvaro, endast att en arbetsgivare skriver ett intyg. Kraven är så medvetet otydligt skrivna på så många plan att utvisning sannolikt inte kommer ske i något fall.
Dels för att våra politiker är maktkorrumperade, släpphänta och rädda.
Som cyniker måste jag fråga mig: Vad är att diskutera nu ett år senare? Det är som att ångra att man kört i diken. Det enda vi kan göra är att lära. Att inte köra i diket igen. Vad ska vi då lära?

Att politiker ska respektera myndighetsbeslut. Individer som fått avslag ska åka hem. Lett i bevis är nu att allt annat skapar individuellt lidande, social misär och osolidarisk och antifeministisk migrationspolitik.

Principen om likabehandling ska återinföras. Gräddfil och särbehandling sätter asylprocessen ur funktion. Myndighetsbeslut och stiftade lagar tappar i legitimitet.

Det solidariska perspektivet att hjälpa människor som verkligen är på flykt måste framöver gälla. Inte vilka grupper politiska partier och särintressen valt att fokusera på.

Nu tvingas kommunerna ta konsekvenserna av den misär, kriminalitet och hemlöshet lagen ger, utan reell kompensation av staten. Det får inte ske igen.

Nu är det som det är. Vad som borde göras är att ansvariga politiker ber om ursäkt. Ursäkt till de svältande, våldtagna och misshandlade på flykt i världen som i en morgondag kanske inte kan få det skydd de har rätt till, för att vi tvingats stänga dörren helt. Ursäkt till det svenska folket för att de undergrävt asyllagstiftningen och förtroendet för systemet. Ursäkt till gymnasisterna som får studera med vuxna män.
Dessutom är lagen svår att tillämpa i praktiken. Kriterierna gör att lärare tvingas göra Migrationsverkets arbete genom att vara de som får avgöra om en person får stanna eller ej på grund av frånvaro eller underkänt. Det är inte lärarnas uppgift och det kommer i realiteten troligen inte fungera som underlag för utvisning.

Men också av relevanta skäl såsom humanitär individuell hänsyn till de män som lagen berör och som efter åratal i Sverige fått anknytning hit. De som arbetade fram lagen vet hur traditionell svensk migrationspolitik ser ut. Att utvisa någon efter så många år i Sverige är inte i linje med hur Sverige agerar. Svensk myndighetsutövning fungerar helt enkelt inte så.
Låt oss aldrig mer svika kommande generationer på flykt och förminska våra möjligheter till internationell solidaritet genom kortsiktiga gräddfiler skapade av politiker agerande som att våra resurser vore oändliga.
Tacka eldsjälar, organisationer, företag och kommunala tjänstemän som räddat situationen från fullständig katastrof genom att få fram boenden och förnödenheter till gruppen lagen berört.

Häng med i debatten och kommentera artikeln
- gilla Aftonbladet Debatt på Facebook.
Det som måste göras är att ge berörda rätten att få göra rätt för sig genom arbete efter utbildning. Integrera berörda individer på riktigt genom att komma bort från ytterligare särlösningar, strukturell kravlöshet, passiva bidrag och konsekvenslöshet vid brott. Låt dem få känna respekt och stolthet över det samhälle de ska bli en del av.

Jan Emanuel Johansson, frihetlig socialdemokrat och riskkapitalist

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.title
DEBATT: Sverige körde i diket med gymnasielagen

# data[].attributes.attachment_link.description
Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet. DEBATT. I veckan var jag i SVT:s Opinion Live och diskuterade gymnasielagen. Lagen som konstruerades för att särbehandla 9 000 män från Afghanistan och ge dem en gräddfil att få stanna i Sverige utan asylskäl.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Michaela Ekström

7 apr 2019, 19:26

Mannens stöldturné började den 18 februari 2017 då han stal choklad till ett värde om 21 500 kronor från en matbutik i Sollentuna. Några dagar senare hade han begett sig söderut. Under de kommande veckorna stal han från butiker i Vellinge, Staffanstorp och Malmö.

Han begav sig sedan till Halland där han den 13 mars slog till på Ica Maxi i Kungsbacka. Där stal han hudvårdsprodukter till ett värde om 39 300 kronor.

Den 16 mars var han i Falkenberg där han också stal hudvårdsprodukter, den här gången från Ica Kvantum och till ett värde om cirka 11 700. Slutligen stal han datorspel från Ica Maxi i Halmstad till ett värde om cirka 20 800 kronor.

Under en knapp månads tid hann mannen med sammanlagt sju stölder och ett stöldförsök. Det sammanlagda värdet på stöldgodset uppgår till cirka 120 000 kronor. Mannen har erkänt brotten men påstått att han tvingats att begå stölderna av personer som hotat honom och hans familj med våld.

Tingsrätten finner inga bevis för det påståendet och menar vidare att även om så var fallet skulle det inte frita honom från ansvar. Mannen döms till ett års fängelse. Han döms också till utvisning och förbjuds att återvända till Sverige innan år 2024.

Har du ett nyhetstips? Tipsa redaktionen genom att klicka här.

Nyhetsbrev

Prenumerera på Sveriges snabbaste och mest ultralokala nyhetsbrev. Här får du nyheter om stora som små händelser.
Genom att skicka in mina uppgifter godkänner jag 24 Sveriges data- och cookiepolicy.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stortjuv härjade i Halland - döms till fängelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Michaela Ekström 7 apr 2019, 19:26 Mannens stöldturné började den 18 februari 2017 då han stal choklad till ett värde om 21 500 kronor från en matbutik i Sollentuna. Några dagar senare hade han begett sig söderut. Under de kommande veckorna stal han från butiker i Vellinge, Staffanstorp och Malmö.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jönsson (L) om marockanska barnen: Regeringen måste göra mer - P4 Stockholm

# data[].attributes.attachment_link.description
Sverige har inte byggt upp tillräckligt bra samarbete med andra länder för att hantera de marockanska barn som befinner sig i Sverige i väntan på utvisning. ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Gränspolisen om marockanska barnen: Det är många som far illa - P4 Stockholm

# data[].attributes.attachment_link.description
Mer samarbete med polisen i andra länder, tätare kontakt med socialtjänsten och instruktionsfilmer på arabiska. Så arbetar gränspolisen i Stockholm med ...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.title
Mahmod skulle ha släppts fri 2016 - men sitter fortfarande inlåst

# data[].attributes.attachment_link.description
I en stund av stark berusning och psykisk ohälsa begick Mahmod, 33, sitt livs misstag. Branden han anlade kostade 2 år i fängelse - snart 4,5 år senare är han fortfarande inlåst.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pape Matar Fall reste i somras till Sverige med sin bror Ibra Lo. De hade båda giltiga visa men tvingades ändå sitta i förvar i åtta veckor innan de utvisades sedan till Senegal. Ännu har de inte mottagit ens en ursäkt från den svenska staten. - Det är fortfarande smärtsamt att vi inte ens fått en ursäkt, jag tänker på det varje dag. Men det värmer när jag tänker på alla de som lade mycket tid och pengar på att stötta oss och för att få ut oss, säger Pape Matar Fall. Nu kommer Pape Matar tillbaka till Sverige och Vänsterpartiet Malmö sluter upp för att visa vårt stöd. På fredag den 12/4 klockan 12.00 möter vi och en grupp aktivister honom på Kastrups flygplats för att välkomna och följa med honom till Sverige, fast denna gång med den värdighet han förtjänar.
Tillsammans åker vi tillbaka till Malmö genom gränskontrollen. Vi gör också detta för att visa att rasprofileringar inte är enskilda händelser utan kontinuerliga praktiker och något som många av oss utsätts för varje dag.

- Vad är det som hindrar gränspolisen från att behandla mig på samma sätt igen? Och när man väl tagits verkar det inte vara lätt att komma ut. Jag är orolig att det kommer hända mig igen när jag korsar gränsen, säger Pape Matar Fall.

Resan kommer livesändas och ledas av Vänsterpartiet Malmös riksdagsledamot Malcolm Momodou Jallow. Journalister som vill åka med och prata med dem och andra aktivister är välkomna.

- När människor upprepade gånger pekas ut endast på grund av sin hudfärg och fördomar om dem och utsätts för djup förödmjukelse, trakasserier och diskriminering i en så kallad rättsstat, är det tecken på ett demokratiskt underskott som måste åtgärdas, säger Malcolm Momodou Jallow (V), riksdagsledamot.

Dagen efter denna aktion, den trettonde april, kommer det hållas ett panelsamtal där Pape kommer berätta sin historia samt diskutera det med andra.

Över hela världen, och hela Sverige, växer protesterna mot den rasprofilering som många av oss möter dagligen.

- Någon slags kompensation hade känts rättvist för mig och min bror för alla de veckor vi var frihetsberövade, men också för alla vänner, familj och olika personer och jurister lade ner tid och pengar på den här processen, säger Pape Matar Fall.

Hur gör man när man utsätts för övergrepp av polis och andra former av så kallat rättsvårdande personal? Hur stöttar vi medmänniskor som utsatts för rasprofilering och andra former av rättsövergrepp? Hur utvecklar vi antirasistisk politik av individuella upplevelser och den ökande kunskap om rasprofilering och annan rasism som finns?

Pape Matar kommer till Malmö och garaget för att berätta om vad som hände honom i somras och vad som hänt efteråt. Evenemanget inleds med ett samtal mellan Pape Matar och Vänsterpartiet Malmös riksdagsledamot Malcolm Momodou Jallow och övergår sedan i ett panelsamtal (paneldeltagare presenteras snart). På slutet ges publiken möjlighet att komma med inspel och frågor.
Bakgrund:
I somras var bröderna Ibra Lo och Pape Matar i Europa för att besöka sin far som bor i Nederländerna. De hade Schengenvisum och beslutade därför att passa på att även besöka sin kusin som bor i Sverige. Men vid den svenska gränsen vid Öresund stoppades de den 24 juli, förhördes och togs omedelbart i förvar.

Deras visum och övriga handlingar var i sin ordning innan den svenska gränspolisen beslutade sig för att förstöra handlingarna. Bröderna satt frihetsberövade i åtta veckor innan de istället för att få skadestånd och bli frisläppta utvisades till Senegal. Än så länge har ingen relevant bevisning för varför de togs i förvar presenterats.
Praktisk information Aktionen
Namn: Aktion mot Rasprofilering

Plats Kastrups flygplats, plattformen där tåget mot Sverige går.

Datum: 12/4 2019

Tid: 12-13.30

Facebookevent: https://www.facebook.com/events/638587246554600/

Panelsamtalet
Namn: Panelsamtal om rasprofilering med Pape Matar Fall

Plats Garaget, Malmö (Lönngatan 30, 211 46 Malmö)

Datum: 13/4 2019

Tid:14-16

Facebookevent: https://www.facebook.com/events/1385393074934523/

# data[].attributes.attachment_link.title
Aktion mot rasprofilering | Vänsterpartiet Malmö

# data[].attributes.attachment_link.description
Pape Matar Fall reste i somras till Sverige med sin bror Ibra Lo. De hade båda giltiga visa men tvingades ändå sitta i förvar i åtta veckor innan de utvisades sedan till Senegal. Ännu har de inte mottagit ens en ursäkt från den svenska staten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förra året var han nio veckor i Sverige - men allt han såg var häktet i Lund och förvaret i Åstorp.

På fredag återvänder Pape Matar Fall, med hopp om att få se mer den här gången.

Och framförallt för att delta i ett panelsamtal om rasprofilering.

- Jag har funderat mycket på det som hände och vill förstå hur det kunde ske, för att få det ur min skalle. För jag mår dåligt när jag tänker på det, säger han.

I augusti träffade Kvällsposten som enda tidning de senegalesiska bröderna Ibra Lo och Pape Matar Fall som satt inlåsta i Migrationsverkets förvar i Åstorp.

De hade åkt till Sverige med turistvisum för att besöka släkt, efter att ha träffat sin far och syster som bor i Holland, och hade bokat resa hem till Senegal där studier väntade.

Men när bröderna anlände till Sverige fann polisen "tungt vägande skäl att anta att viseringen erhållits på ett bedrägligt sätt".

Polisen misstänksam när bröderna kallade kusin "bror"

Ett av de tunga skälen var att bröderna kallade en kusin i Malmö för "bror" och dennes sambo för "hans fru" fast de inte är gifta.

Sju timmar senare hade brödernas turistvisum rivits upp.

I förvaret hette de nu "366" och "367".

Pape Matar kände sig frustrerad och maktlös.

Han befann sig på en plats där han upplevde att han dömts på förhand utan att ha begått något brott.

"De här människorna gillar inte oss"

- De här människorna gillar inte oss. Varför behandlar de oss annars så här trots att vi har alla papper rätt? De makulerade vårt visum utan att vi fick någon information, utbrast han.

Utvisning kostade 1,1 miljoner kronor

Juristen Almina Imamovic, som har stor erfarenhet av migrationsmål, kallar myndigheternas agerande "skandalöst".

- Istället för att riva sönder deras visum borde de åtminstone ha skickats till Holland.

Fallet uppmärksammades av bland annat holländska medier.

Den 26 september avslöjade Kvällsposten att Ibra Lo och Pape Matar Fall utvisats i ett specialchartrat plan.

Ett plan som, enligt vad Aftonbladet rapporterade i februari, kostade 1,1 miljoner kronor.

Manifestation i Kastrup

Lördagens panelsamtal om rasprofilering arrangeras av Vänsterpartiet i Malmö.

- Det finns andra som går igenom samma sak som vi gjorde. De personerna vill jag hjälpa genom att uppmärksamma problemet, säger Pape Matar som nu befinner sig i Holland.

Ämnet är väldigt aktuellt efter att omkring 100 svenskar av utländskt ursprung nyligen vittnat i TV4:s "Kalla Fakta" om hur de blivit stoppade, kontrollerade och i vissa fall nedbrottade av polis utan anledning.

Svensk polis har tillbakavisat anklagelser om att de skulle stoppa folk endast på grund av deras hudfärg.

Lördagens samtal hålls på Malmö Stads mötesplats Garaget.

Redan när Pape Matar landar på Kastrup klockan 12 på fredag ska en manifestation till stöd för honom och mot rasprofilering arrangeras på tågstationen intill flygplatsen.

- Jag hoppas kunna träffa min familj och göra det jag kom hit för förra gången, säger Pape Matar.

"En ursäkt från svenska myndigheter vore på sin plats"

- En ursäkt från svenska myndigheter vore på sin plats. Även om det inte lär hända. Att låsa in en människa, utan att hon gjort något illegalt, måste betraktas som väldigt allvarligt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kom till Sverige som turist - sattes i förvaret i nio veckor * Nu kräver han en officiell ursäkt

# data[].attributes.attachment_link.description
Drömresan till släkten i Malmö blev en mardröm. Trots visum sattes bröderna Ibra Lo och Pape Matar Fall i Migrationsverkets förvar och utvisades till Senegal i ett plan som kostade en miljon kronor. Nu återvänder Pape Matar till Sverige för att delta i ett panelsamtal om rasprofilering.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svårt att utvisa marockanska barn: Ett moment 22 - P4 Stockholm

# data[].attributes.attachment_link.description
2018 fick bara ett av 120 marockanska ensamkommande barn som sökt asyl bifall av Migrationsverket. Samtidigt har myndigheten svårt att skicka tillbaka ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Riksdagen är den högsta beslutande församlingen i Sverige. Till riksdagens uppgifter hör att besluta om lagar och om statsbudgeten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ouahid, 11, väntar på utvisning: Jag har ett liv här - P4 Stockholm

# data[].attributes.attachment_link.description
De flesta ensamkommande marockanska barn får avslag på sina asylansökningar. Men Sverige utvisar inte barn om det inte finns vuxna som tar emot i hemlandet. ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
STRASBOURG Sverigedemokraterna vill spara på mycket i EU:s budget, men inte på EU:s yttre gränsskydd - alltså bevakningen av unionens gränser mot omvärlden.

- Det är ett totalhaveri. Så det gör inte mycket om det läggs lite mer pengar på att upprätthålla det yttre gränsskyddet, säger Peter Lundgren.

# data[].attributes.attachment_link.title
SD-topp: Finns inga gulliga lösningar för migrationen | SvD

# data[].attributes.attachment_link.description
STRASBOURG Sverigedemokraterna vill spara på mycket i EU:s budget, men inte på EU:s yttre gränsskydd - alltså bevakningen av unionens gränser mot omvärlden. - Det är ett totalhaveri. Så det gör inte mycket om det läggs lite mer pengar på att upprätthålla det yttre gränsskyddet, säger Peter Lundgren.

# data[].attributes.attachment_link.title
Terrormisstänkt från Lilla Edet ska utvisas - P4 Väst

# data[].attributes.attachment_link.description
Den man från Lilla Edet som är misstänkt för terroristbrott ska utvisas eftersom han kan vara en fara för rikets säkerhet. Men det finns problem med en ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
28-åringen åtalas för att ha stulit kläder för 4 122 kronor från Stadium i Tuna Park i Eskilstuna den 20 februari i år. Mannen nekar till anklagelserna men det finns vittnen som kan berätta mer om det som hänt.

Enligt åklagaren ska han ha varit verksam i Strängnäs också. Mellan den 7 och den 13 mars misstänks han ha stulit kläder till ett sammanlagt värde av 5 322 kronor från Kappahl i Präntaren i Strängnäs. Åklagaren har häleri som alternativyrkande, vilket innebär att han i varje fall misstänks ha köpt kläderna som har stulits från Kappahl.

När det gäller stölden i Strängnäs nekar 28-åringen till att ha varit inblandad i stölden själv, men har i förhör erkänt häleri, det vill säga att han har köpt de stulna kläderna.

Stämningsansökan omfattar också "Talan om utvisning". Åklagaren vill ha 28-åringen utvisad ur Sverige med förbud att återvända under fem år.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hotas av utvisning efter stölder från flera klädbutiker

# data[].attributes.attachment_link.description
ÖVRIGT Övrigt En 28-årig man hotas av utvisning efter ett antal stölder i Eskilstuna och Strängnäs de senaste månaderna. Åklagaren som har åtalat honom för stölder av kläder i flera butiker vill att han utvisas ur Sverige på fem år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Han tänker hädanefter avböja uppdrag för intagna på förvaret, för att bara ha telefonkontakt ser han inte som ett alternativ - det strider mot god advokatsed.

- Migrationsverket sätter faktiskt klientens rätt till ombud ur spel genom att kräva inlåsning av advokaten, säger han till TT.

Fredrik Bülow har genom åren haft hundratals klienter vid förvaret i Åstorp. Fram tills nyligen har han haft ett nyckelkort, så att han har kunnat ta sig ut ur rummet om en hotfull situation skulle uppstå.

Det händer att klienter mår psykiskt dåligt eller är påverkade av narkotika och vetskapen att det går att ta sig ut ur rummet är avgörande för att han ska känna sig hundra procent säker.

- Det är psykologiskt, förklarar han.

Utrustas med larm

Migrationsverket ska yttra sig till justitieombudsmannen (JO) och vill inte svara på frågor innan det är gjort, men verkets presstjänst skriver i ett mejl till TT att offentliga biträden och myndighetspersoner som besöker förvaret i Åstorp utrustas med överfallslarm.

Advokatsamfundets generalsekreterare Anne Ramberg tycker att det är bra att frågan uppmärksammas.

- Vad man kan befara är att den här frågan kommer att aktualiseras ännu mera, därför att nu är vi i en situation där häktena och Kriminalvården är under otrolig press, säger hon till TT.

Risken är att överbeläggningar och en hård belastning på personalen gör att det inte kommer finnas tillräckligt med resurser för att vid varje besök ha en vakt som står utanför dörren då ett offentligt biträde samtalar med sin klient, menar hon.

Kan bli problematiskt

Inlåsning av advokater förekommer på sina håll, enligt Anne Ramberg, som anser att en bedömning måste göras från fall till fall. Hon är inte tillräckligt insatt i detaljer för att kunna kommentera just situationen på förvaret i Åstorp, understryker hon.

- Väldigt ofta gör man så, om man känner oro, att man ser till att advokaten sitter närmast dörren, att dörren är öppen och det står en vakt utanför som inte kan avlyssna samtalet.

Det är helt avgörande att klienten kan tala i avskildhet med sin företrädare, understryker hon, men också att advokaten kan känna sig trygg. Om fler advokater reagerar som Fredrik Bülow och avstår från uppdrag för intagna på förvaret kan det bli problematiskt, anser hon.

- Det är allvarligt om det skulle bli så att alla advokater drar den här slutsatsen, för då kommer de här personerna inte att ha något biträde, säger Anne Ramberg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Advokaten slår tillbaka mot kravet - vägrar bli instängd

# data[].attributes.attachment_link.description
Han tänker hädanefter avböja uppdrag för intagna på förvaret, för att bara ha telefonkontakt ser han inte som ett alternativ - det strider mot god advokatsed. - Migrationsverket sätter faktiskt klientens rätt till ombud ur spel genom att kräva inlåsning av advokaten, säger han till TT.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det vette tusan, säger Tomas Tobé fundersamt.

Han talar om hur han ska klara att mingla i Bryssel, en kompetens som han faktiskt behöver i Europaparlamentet.

- Jag tycker att jag är en hyfsat social person, men det här med mingel... Man får träna på det, och ta sig fram.

Egentligen handlar frågan om hur Moderaternas toppkandidat ska kompensera för sammanlagt 40 års erfarenhet i Europaparlamentet. De mångåriga nuvarande moderata EU-parlamentarikerna Gunnar Hökmark, Christofer Fjellner och Anna Maria Corazza Bildt lämnar parlamentet vid EU-valet i maj.
Vad innebär det att alla nyvalda Moderater i Europaparlamentet kommer att vara färskingar?
- Du står inte med mössan i hand och väntar på uppgifter i Europaparlamentet, utan du måste armbåga dig fram. Jag har redan inlett mitt arbete med att träffa många viktiga EU-parlamentariker, säger Tomas Tobé.

Man tänker ofta på att vi inte har kontroll på invandringspolitiken och att vi inte kan bekämpa de här ligorna tillräckligt väl

Det är inte bara kontaktnäten som försvinner när Moderaterna byter Europaprofiler. Det politiska budskapet förändras också.

I decennier har partiet lovprisat den fria rörligheten. Tomas Tobés kampanj går ut på att prata om baksidorna - som den gränsöverskridande brottsligheten eller att EU saknar en gemensam migrationspolitik.

- När jag talar med människor idag om EU:s fria rörlighet, då tänker man inte så ofta på dotterns eller sonens möjlighet att studera i Europa eller möjligheten att starta ett företag i ett annat land. Man tänker ofta på att vi inte har kontroll på invandringspolitiken och att vi inte kan bekämpa de här ligorna tillräckligt väl, säger han.

Fotografen Anette Nantells kommentar: Tomas Tobé vill bli fotograferad vid Sergels torg. För att få lite mer liv och djup i bilden försöker jag få med några duvor i förgrunden. Duvorna är inte särskilt medgörliga modeller och jag ber moderaternas presschef Niklas Gillström att valla dem framåt där Tobé står och poserar. Alla duvor flyger stressat iväg åt olika håll. Jag knäpper några bilder och hoppas att några av fåglarna fastnat på bild. Foto: Anette Nantell

Moderaterna föreslår att Sverige ska gå med i Europeiska åklagarmyndigheten samt tillföra resurser till Europol och stärka EU:s yttre gräns via gränskontrollsmyndigheten Frontex.

Tomas Tobé vill också göra det möjligt att utvisa EU-medborgare som begår brott.

- Då kan man nämligen neka dem inresa i Sverige igen, säger han.
Ser du ett behov av fler passkontroller vid Sveriges gränser?
- Vi går mot en sådan utveckling om vi inte får ordning på detta. Det är klart att det är ett misslyckande. Det är bra att vi har en fri rörlighet för människor och företag i Europa, det har byggt vår konkurrenskraft. Men vi måste se verkligheten i vitögat, nu har vi så pass stora problem.

Det vore härligt om Sveriges riksdag kunde fungera lite mer som Europaparlamentet
Att bli varse den fria rörlighetens baksidor - varför har det tagit så lång tid för Moderaterna?
- Det är klart att det sitter hårt inne. Det här är en kärna i Europasamarbetet. Men ska man vinna stöd för den fria rörligheten, då måste vi begränsa den fria rörligheten för kriminella.

Det är en politiker som formats av Nya moderaternas pragmatism som talar. Tomas Tobé kom in i riksdagen vid alliansens segerval 2006. Han var också med om uppgörelsen med Reinfeldtepoken under sin tid som partisekreterare från 2015 till 2017.

Stockholm 19 december 2014. Den blivande M-ledaren Anna Kinberg Batra lanserar Tomas Tobé som ny partisekreterare. Foto: Fanni Olin Dahl/TT

Nu längtar han till Europaparlamentet.

- I Sveriges riksdag handlar väldigt mycket om att antingen klargöra hur mycket man är emot Sverigedemokraterna eller redogöra för exakt på vilket sätt man ska prata med Sverigedemokraterna. Det vore härligt om Sveriges riksdag kunde fungera lite mer som Europaparlamentet - fokus på sakfrågorna och att få saker och ting uträttade.
Ewa Stenberg: Nytt lag och EU-kritik ska bryta M:s elände
I intervjun med DN gör Tomas Tobé klart att han är beredd att förhandla brett - även med Sverigedemokraternas partigrupp - för att få igenom sin politik.

I första hand tror han på samarbete med europeiska socialdemokrater och liberaler och möjligen också de gröna partierna i Europaparlamentet. Men han utesluter inte att göra upp med nationalister och högerpopulister.

I alla huvudscenarier talar man om 90-190 procent mer kärnkraft för att vi ska kunna rädda klimatet

Hans målsättning är att bli rapportör i en fråga - alltså att leda arbetet med ny lagstiftning.

- Då får man göra en analys av vilka partigrupper som ligger närmast för att kunna nå en majoritet. Är det som så att jag till exempel skulle kunna använda mig av ECR, det vill säga där Sverigedemokraterna sitter och brittiska Tories sitter där just nu... Då skulle jag inte dra mig för att försöka övertyga dem om den lagstiftning jag vill ha igenom.

- Det här tycker jag är rätt viktigt. Vi måste alltså börja fokusera mer på sakfrågor, på lagstiftning och få fram arbetet.
I vilka frågor skulle du kunna finna samsyn med högernationalisterna i Europaparlamentet?
- Det kan till exempel handla om att säkra EU:s yttre gräns. Men det verkar ju som att vi kan nå en ganska bred majoritet bakom det nu.

En fråga som engagerar partier till höger och vänster i EU-valet 2019 är kampen mot klimatförändringar. Men deras lösningar ser mycket olika ut. Moderaterna vill återuppväcka debatten om kärnkraften, med hänvisning till den senaste rapporten från FN:s klimatpanel.

- I alla huvudscenarier talar man om 90-190 procent mer kärnkraft för att vi ska kunna rädda klimatet.
Rapporten säger också att det är bråttom om man ska nå målet på 1,5 graders uppvärmning år 2030. En vanlig invändning mot kärnkraften är att den inte ger någon effekt just nu, för att utbyggnaden tar tid och också ger stora utsläpp. Hur ser du på det dilemmat?
- Vi får både arbeta på kort och lång sikt. Vi får arbeta med det som går snabbt nu, det vill säga det förnybara. Men ett första bra steg vore väl att inte snabbavveckla kärnkraften. Titta på ett land som Tyskland. Är det så att kärnkraften där ersätts bara med förnybart? Nej, nu är det full maskin på kolkraften. Man överväger att bli beroende av rysk gas.
Hur mycket kan du som Europaparlamentariker påverka detta - det är ju beslut som i hög grad ligger på medlemsstaterna?
- På EU-nivå har vi sagt att vi ska fördubbla forskningen, få fram nästa generations kärnkraft, kanske få fram mer gemensamma standarder. Men det är klart att varje medlemsland får ta ansvar för sin energimix.

Gävle 27 januari 2007. Tomas Tobé jublar över att M-stämman sagt ja till könsneutrala äktenskap. Foto: HENRIK MONTGOMERY / TT

Tomas Tobé slog igenom politiskt efter en vunnen strid på partistämman 2007, när Moderaterna sa ja till könsneutrala äktenskap. En triumf som gav honom utmärkelsen Årets Homo i tidskriften QX 2008.

I Europaparlamentet ska han nu verka i konservativa EPP ihop med en rad föga HBTQ-vänliga partier. Som spanska Partido Popular, som varit motståndare till den spanska lagen om samkönade äktenskap.

- Jag får konstatera att de partierna inte delar min åsikt i frågan. Men jag har aldrig upplevt det här som ett problem.

- Däremot tror jag att EPP kommer att röra på sig. De ligger lite efter Moderaterna.
Så du tror att partier som Partido Popular och maltesiska konservativa och tyska CSU är på väg att förändra sig?
- Det kommer ju inte ske imorgon givetvis, men man får titta på den unga generationen i de här partierna. Och man behöver inte sätta likhetstecken, att om du är emot könsneutrala äktenskap så är du emot hbtq-personer. Så behöver det inte vara.

Det finns ju ingenting som tyder på att Viktor Orbán och Fidesz är på väg åt rätt håll, utan tvärtom
Du som har varit så engagerad i de här frågorna - att samarbeta med människor som inte delar synen på hur ett liv ska levas - vad betyder det på det känslomässiga planet?
- Det är klart att det kan finnas känslor i politik. Men herregud, jag har privata vänner som inte stödjer könsneutrala äktenskap. Jag kan vara privat vän med dem i alla fall.

Viktor Orbáns ungerska regeringsparti Fidesz har nyligen stängts av tillfälligt från EPP, efter krav från bland andra svenska Moderaterna. Tomas Tobé ser ingen väg tillbaka.

- Det finns ju ingenting som tyder på att Viktor Orbán och Fidesz är på väg åt rätt håll, utan tvärtom.
Viktor Orbán har kallat er i de skandinaviska EPP-partierna för "vänsterns nyttiga idioter. Vad säger du om det omdömet?
- Han har tydligen skickat ett brev också och bett om ursäkt för detta, men det var en ursäkt med en armbåge samtidigt.
Är det första gången du kallats för "vänsterns nyttiga idiot"?
- Det tror jag nog faktiskt.

Mer i podden: Hör hela samtalet med Tobé

"Anna Kinberg Batra skulle passa bra som EU-kommissionär"

I podden "Studio DN" kan du lyssna på hela intervjun med Tomas Tobé - med fler ämnen, frågor och svar. Hör M:s toppkandidat om:

* Uppdraget för nästa svensk i EU-kommissionen

* Kritiken mot Liberalernas Europapolitik
* Planen på att putsa på franskan
Lyssna på hela podden här.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tomas Tobé (M): Ska vi vinna stöd för fri rörlighet, måste vi begränsa den för kriminella - DN.SE

# data[].attributes.attachment_link.description
Det vette tusan, säger Tomas Tobé fundersamt. Han talar om hur han ska klara att mingla i Bryssel, en kompetens som han faktiskt behöver i Europaparlamentet. - Jag tycker att jag är en hyfsat social person, men det här med mingel... Man får träna på det, och ta sig fram.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tre perukstockar med sexualmoral från 1800-talet beslöt att inte utvisa en afrikansk våldtäktsman.

Sällan har så få utlöst så mycket vrede hos så många som när Högsta domstolen i förra veckan meddelade en dom.

Vid sällsynta tillfällen står planeterna rätt och den perfekta stormen bryter ut.

Rasisttroll i sociala medier rasade över att ett gyllene tillfälle att slänga ut en utlänning hade förslösats och vissa feminister fann ännu ett exempel på hur samhället skyddar våldtäktsmän.

I blåsten fann de en gemensam fiende. De där jävla juristerna.

Sov över hos kompis

Mårten Schultz, professor i juridik, twittrade uppgivet att han sällan sett så många feltolkningar av en dom som i detta fall och tillade "det är nästan som att folk inte läst den innan de pratar skit".

En misstanke det fins fog för. Domen är nämligen inte ett bevis på att Sverige håller på att islamiseras. Inte heller är det så att justitieråden har vänt ut och in på sig själva för att hitta argument för att rädda kvar våldtäktsmannen i Sverige.

Fallet rör en kvinna (inte ett barn, som en av slasksajterna hävdade) som sov över hos en kompis.

Efter att hon somnat dök en vän till lägenhetsinnehavaren upp. Han gick och la sig bredvid henne. Hon vaknade av att han gjorde närmanden och trots att hon försökte putta bort honom trängde han in i henne.

Krävs "synnerliga skäl" för utvisning

Fängelse för våldtäkt och utvisning, ansåg såväl tingsrätt som hovrätt. Så långt inga konstigheter. Men så bestämde sig Högsta domstolen för att pröva frågan om utvisning.

Justitieråden konstaterar dels att mannen är dömd för allvarlig brottslighet, dels att han har bott i Sverige i åtta år.

Till skillnad mot en genomsnittlig straffrättsexpert i sociala medier har domarna därefter bemödat sig med att titta närmare på vad som står i lagen och dess förarbeten.

Där framgår bland annat att om en person har bott så länge i Sverige som denne har gjort så krävs "synnerliga skäl" för utvisning. Det är juridiska och betyder att något ska ske endast i undantagsfall.

Högsta domstolen anser att våldtäkt är ett tillräckligt allvarligt brott för att göra undantag. Men i det här fallet var straffvärdet, drygt två års fängelse, inte tillräckligt för att ensamt motivera ett avsteg. Det behövs mer. Som återfall i brottslighet eller asocialt levnadssätt.

I debatten har det påpekats att mannen har sagt upp sig från jobbet, tycks vara allmänt strulig och har dömts för ringa narkotikabrott.

Det tycker justitieråden inte räcker. Det håller jag med dem om. Beskrivningen av levnadssättet hade kunnat gälla vilken ung slacker som helst ur medelklassen som ännu inte har ryckt upp sig och börjat på reklambyrå.

Domarna väger de olika omständigheterna och landar i att skälen för utvisning inte är tillräckligt starka.

En tid som var annorlunda

Är det då, som någon skrev på Facebook nu "fritt fram för somaliska horder att gruppvåldta svenska kvinnor och sedan tända en joint och fnissa över den svenska slappheten"?

Nej, dessbättre inte. Gruppvåldtäkt anses i regel vara grov våldtäkt. Brottet som det nu bildats praxis av rör våldtäkt av normalgraden. Och en person som inte har vistats i Sverige lika länge som mannen i det aktuella fallet kan mycket väl även framöver utvisas även för våldtäkt som inte bedöms som grov.

En sak som slår mig när jag läser domen är paragrafernas generositet. Lagstiftaren har vinnlagt sig om att ge utrymme för undantag. Domen är en berättelse om en tid som var annorlunda än vår.

Om det var en mer tolerant eller mer naiv tid ligger i betraktarens öga.

Och säga vad man vill om justitieråden, men det råder ingen tvekan om att de struntar i opinionsvindarna.

Det länder dem till heder. Om domstolar tog intryck av vindens riktning så skulle grova ekobrottslingar under 1980-talets fartblinda yuppiera ha kommit undan med dagsböter och utländska snattare i vår tid dömas till livstid.

Utan domare med integritet skulle snart bara pannkakssmet återstå av straffrätten.

Till saken hör att Högsta domstolen inte var enig. Två av fem domare ville fastställa utvisningsbeslutet. Det rättsliga läget är med andra ord inte glasklart.

Justitieminister Morgan Johansson har aviserat en lagändring. Det är bra. Man behöver nämligen varken vara medlem i Ku klux klan eller anhängare av hardcorefeministen Valerie Solanas mordförsök på Andy Warhol för att tycka att våldtäktsmän som inte är svenska medborgare ska utvisas. Det tror jag att de flesta av oss håller med om.

Reglerna behöver skärpas.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.title
Våldtäktsman slapp utvisning - då bröt den perfekta stormen ut

# data[].attributes.attachment_link.description
Tre perukstockar med sexualmoral från 1800-talet beslöt att inte utvisa en afrikansk våldtäktsman. Sällan har så få utlöst så mycket vrede hos så många som när Högsta domstolen i förra veckan meddelade en dom. Vid sällsynta tillfällen står planeterna rätt och den perfekta stormen bryter ut.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det mildare vädret får återigen fler människor på flykt att korsa gränserna längs Balkanrutten, visar siffror från UNHCR. Även gränsvåldet fortsätter trots att flera organisationer har riktat skarp kritik mot EU-kommissionen som de menar måste ingripa. Samtidigt blir situationen i länderna längs med flyktvägen allt mer ansträngd och polariserad.

- Flera personer har frågat mig om varför jag varit i Serbien och Bosnien de senaste åren. De tror att Balkanrutten är stängd. Jag har till exempel en ny rumskompis, som är student, politiskt medveten och läser nyheterna, men som inte visste att människor fortfarande kommer den vägen. Det saknas kunskap om många av EU:s gränsområden samtidigt som det är stort fokus på Medelhavet och livräddningen till havs, säger Magdalena Hartung, som spenderat långa perioder i Serbien och Bosnien som volontär med olika gräsrotsorganisationer. Informationen om regionen är enligt henne otillräcklig

Tidigt förra året uppstod en ny väg för de som med siktet inställt på EU flyr norrut via Balkan. Bosnien hade fram till 2018 inte varit en del av rutten, som framförallt gått via Makedonien, Serbien och Ungern. En av anledningarna sades vara att våldet ökat längs med den serbisk-kroatiska gränsen och att människor därför behövde hitta en ny, om än omständig väg vidare: ofta över höga berg och genom skog. Under 2018 passerade omkring 22 000 personer Bosnien. När Magdalena var där första gången, i mars 2018, hade strömmen av människor bara börjat.

Enligt UNHCR har 3500 personer anlänt till Bosnien sedan årsskiftet, varav 1700 personer kom i mars. Det är tre gånger så många som jämfört med samma period 2018. Omkring 5500 personer är just nu i Bosnien, en siffra som varit förhållandevis stabil. Enligt UNHCR i Serbien befinner sig 4200 personer i Serbien, varav 1760 personer anlände enbart under mars månad, upp från 1094 i februari. Totalt sett ökade numret bara med 500 personer, då många också har lämnat landet, antingen till Kroatien, Ungern eller Bosnien.

De olagliga tillbakavisningarna, när någon hindras från att söka asyl i det land den befinner sig i och tvingas tillbaka över gränsen, ökar i takt med att fler försöker korsa gränserna. I mars skickade Ungern tillbaka 155 personer, Kroatien 374 och Bosnien 126 personer till Serbien. Samtliga siffror var högre än månaden innan.

Bjuder in till möte

Magdalena Hartung har tillsammans med två vänner bjudit in till ett möte, "Balkan Network Meeting", i Berlin i slutet av april. Hon menar att det finns ett intresse och en medvetenhet i Berlin, men att mer kan göras. Under vintern som gick var tre organisationer från Berlin baserade i Bosnien, säger hon. En av dem var sjukvårdsorganisationen CADUS, som innan dess bland annat satt upp fältsjukhus vid fronten i Syrien och Irak.

- Vi ordnar ett möte för att vi vill se vad vi kan åstadkomma tillsammans, kanske anordna event eller sprida kunskap. De flesta av oss har nätverk och kunskap om situationen, säger Magdalena Hartung.

Civila initiativ har länge haft en stor betydelse längs med Balkanrutten, fortsätter hon. Delvis för att många länder är fattiga både saknar ekonomi för att ta hand om situationen, och erfarenhet av asylsökande. I Bosnien var lokalbefolkningens gästvänlighet först stor, men opinionen har delvis vänt allteftersom situationen fortsatt och normaliserats. Samtidigt kan mycket få vänta sig att beviljas skydd eller rätten att arbeta, vilket förstärker funktionen som transitland och inte destination.

Våldet symptom på fientlighet

Organisationerna No Name Kitchen, Re:ports Sarajevo och Border Violence Monitoring skriver varje månad rapporter om framförallt gränsvåldet och de olagliga tillbakavisningarna. I marsrapporten noterar de även att lokalpolitiker sprider falska och överdrivna budskap, tydligt riktade för att skapa opinion. Lokala politiker i norra Bosnien varnar bland annat den tidigare mycket hjälpsamma befolkningen för att migranterna stjäl, och hänvisar till uppgifter om att 18 bilar stulits sedan årsskiftet.

"(...) Dessa rapporter är inte lätta att verifiera, men retoriken som används av lokalpolitiker belyser de spänningar som en del lokalbor känner inför besökarna (migranterna) i området."

Men, poängterar organisationerna också, det finns fortfarande många solidariska och hjälpsamma lokalbor. Våldet är dock ett symptom på en vilja att exkludera. Dödsfall, våld och skador har blivit vardag. De allra flesta vet redan innan de ger sig iväg vad de har att vänta.. Många försöker flera gånger innan de "lyckas".

I ett fall som Border Violence Monitoring nyligen dokumenterade dog den 27-åriga Oussama i en skog i Kroatien. Han föll illa efter att gruppen på tio personer började springa när de såg ficklampor genom skogen och blev rädda för polisen. De övriga nio personerna i gruppen tillbakavisades senare till Bosnien, trots att de uttryckt en önskan om att söka asyl i Kroatien.

Tillbakavisningen hände först efter att polisen kört dem till ett garage som luktade starkt av urin, där de fick sitta inlåsta i tre nätter. Därefter tillbringade de nio unga männen 10 dagar i ett fängelseläger innan den kroatiska polisen körde dem tillbaka till staden Bihac i Bosnien. Det är ovanligt att polisen håller någon så länge, skriver Border Violence Monitoring. Oussamas död och de nio unga männens öde är bara ett av många liknande exempel.

Satsar på Frontex

Stora internationella organisationer som Amnesty International och Human Rights Watch har larmat om vad som pågår längs flera EU-gränser. De har varnat för systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter och rätten att söka asyl. Istället har EU nu beslutat att förstärka sin gränsmyndighet Frontex med 10 000 fler anställda till 2027, något som den svenska EU-parlamentarikern Malin Björk (V) är starkt emot.

- Det här nya super-Frontex är en eftergift till alla de som inget ville göra för att ta emot och fördela ansvaret för en solidarisk flyktingpolitik, utan i stället ville lägga allt krut på att stänga Europas gränser, säger hon i Strasbourg, enligt Aftonbladet.

Angående ledamoten Cecilia Wikström (L) var däremot positiv efter beslutet som kom på onsdagen:

- Det här handlar inte om att bygga "fästning Europa". Det handlar först och främst om att utöva kontroll över flödet av folk som åker in och ut ur unionen, säger Wikström.

Uppe för diskussion

Det brutala gränsvåldet var dock uppe för diskussion i EU-parlamentet i början av april. Talespersonen för en kroatisk människorättsorganisation vittnade i parlamentet om vad de sett och dokumenterat vid sina gränser. I ett brev riktat till EU:s migrationskommissionär Dimitris Avramopoulos hänvisar 30 parlamentariker, däribland svenska Soraya Post (FI) och Malin Björk (V), till rapporter om otaliga människorättskränkningar från både små och stora, välkända människorättsorganisationer.

De undertecknade parlamentarikerna kräver bland annat att kommissionen ska be Kroatien att omedelbart sluta tillbakavisa flyktingar och att användningen av EU-pengar avsedda för asyl, migration och gränskontroll ska följas upp. Under 2018 fick Bosnien nära 10 miljoner euro, men ingen vet exakt vad de har använts till. Nyligen rapporterade den bosniska tidningen Klix.ba att två av de största lägren ska stängas, precis när sommaren ska till att börja och ankomsterna sannolikt bara kommer öka de kommande månaderna.

Samtidigt frågar sig de Balkanbaserade gräsrotsorgansisationerna varför de, med små resurser, kan göra det EU inte förmår:

"Hur många fler rapporter innan EU-kommissionen kommer göra vårt arbete onödigt genom att tillsätta effektiva undersökningar?" skrev Border Violence Monitoring när de i början på april publicerade sin 400:e rapport på två år om människor som misshandlas svårt på EU:s yttre gräns.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fler korsar farliga gränser när våren kommer - Nyhetsmagasinet Syre

# data[].attributes.attachment_link.description
Det mildare vädret får återigen fler människor på flykt att korsa gränserna längs Balkanrutten, visar siffror från UNHCR. Även gränsvåldet fortsätter trots att flera organisationer har riktat skarp kritik mot EU-kommissionen som de menar måste ingripa. Samtidigt blir situationen i länderna längs med flyktvägen allt mer ansträngd och polariserad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LÄS MER: Hoppet kan vara ute för Abbas Alavi LÄS MER: Vi vet att Abbas är kristen"
Det beskedet fick Abbas Alavis juridiska ombud i Linköping, Almina Imamovic, på måndagen. Orsaken till stoppet är oklar, säger hon. Men det kan ha att göra med att Sverige misstänks för att på några punkter ha brutit mot ett avtal man har med Afghanistan. Men det kan också ha med den instabila situationen i landet att göra.

Almina Imamovic har också själv tillfälligt stoppat utvisningen genom att begära en ny prövning hos Migrationsverket. I den har hon hänvisat till ett inspelat samtal mellan Maria Linder, pastor i Missionsförsamlingen, och Abbas Alavi där de diskuterar kristen tro.

- Jag har påkallat det som heter fördjupad tro och nu vill Migrationsverket ha det inspelade samtalet.

Enligt gällande beslut skulle Abbas Alavi utvisas till Afghanistan på valborgsmässoafton. Under flera månader har han bott på förvaret i Åstorp men skickades i helgen till ett förvar i Märsta inför utvisningen.

När vi tar kontakt med Abbas på måndagseftermiddagen är han aningen lättad. Han har sällskap på förvaret av Karin Wrigfors, som arbetade på det HVB-hem i Tannefors han bodde på ett tag, och Maria Linder, pastor i Missionsförsamlingen.

Båda gläds åt att utvisningen är uppskjuten, men ingen vågar ta ut något i förskott.

- Inte förrän vi får besked att Abbas får stanna kan vi andas ut, säger Karin Wrigfors.

Abbas själv säger att han känner sig något bättre än han gjorde när han vaknade på måndagsmorgonen. Pressen har varit stor de senaste månaderna.

Under den senaste tiden har kontakter på olika vägar tagits med afghanska regeringsföreträdare i Afghanistan. Bland annat har den afghanske flyktingministern kommenterat Abbas Alavi och hans fall. Enligt Almina Imamovic har det handlat om att Abbas konvertering till kristendomen är känd i Afghanistan och det är svårt att garantera hans säkerhet.

Det är än så länge bara Frontexplan som är stoppade från att landa. De reguljära flygen går som vanligt. Det gör att gränspolisennu letar reguljära biljetter till de cirka 30 afghanska medborgare som ska utvisas på valborgsmässoaftonen.

På förvaret i Märsta är Karin Wrigfors och Maria Linder oroliga över att gränspolisen ska skicka Abbas med reguljärflyg till Kabul. Enligt Almina Imamovic skulle det kunna vara ett brott mot FN-stadgar att göra så, eftersom Sverige inte ska skicka iväg människor till ett land som vägrar ta emot dem.

Fotnot: Frontex är Europeiska unionens gränskontrollmyndighet

# data[].attributes.attachment_link.description
LÄS MER: Hoppet kan vara ute för Abbas Alavi LÄS MER: Vi vet att Abbas är kristen" Det beskedet fick Abbas Alavis juridiska ombud i Linköping, Almina Imamovic, på måndagen. Orsaken till stoppet är oklar, säger hon. Men det kan ha att göra med att Sverige misstänks för att på några punkter ha brutit mot ett avtal man har med Afghanistan.