# data[].attributes.attachment_link.title
Causas y consecuencias del cambio climático

# data[].attributes.attachment_link.description
La guía definitiva para entender las causas y consecuencias del cambio climático. Además, ¡te damos 8 consejos para reducir tus emisiones!

# data[].attributes.attachment_caption
Visualitzeu aquest vídeo sobre el canvi climàtic.

# data[].attributes.attachment_link.title
El canvi climàtic per a nens i nenes en català - Què és?

# data[].attributes.attachment_link.description
Què és el canvi climàtic? I l'efecte hivernacle? Sabeu de què va, l'Acord de París? Us ho expliquem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquestes són algunes de les conseqüències més preocupants del canvi climàtic sobre el medi ambient.

Impactes en la biodiversitat

El canvi climàtic està afectant a processos esenciales de molts organismes, com el creixement, la reproducció i la supervivència de les primeres fases vitals, i pot arribar a comprometre la viabilitat d'algunes poblacions. Per exemple, especies com l'os bru o l'alzina surera estan en perill d'extingir-se al nostre país.

També altera el funcionament dels ecosistemes, com molts aiguamolls, que es toben en risc de desaparèixer .

D'altra banda, ens trobem amb una proliferació d' espècies invasores, com ara meduses o mosquits tigre, en detriment d'altres d'autòctones, com els caragols marins.

Les aus, a més, estan canviant els seus patrons migratoris, i es queden en latituds més càlides.

En els nostres mars s'observa una disminució d'espècies d'algues, com les algues vermelles al Cantàbric. Els esculls de coral mediterrani es toben greument afectats. A més, l'augment de la temperatura de l'aigua provocat pel canvi climàtic ha disparat les taxes de mortalitat de la posidònia.

Incendis

El canvi climàtic està transformant el règim d'incendis, i provocarà fenòmens més intensos, com es va veure l'any 2022, i una desforestació major per la disminució de la capacitat de recuperació dels boscos mediterranis.

L'augment de la temperatura mitjana i la disminució de les precipitacions està creant el brou de cultiu ideal per als incendis, especialment a les zones d'alta muntanya. A més, cada vegada superen amb més freqüència les 500 hectàrees (els denominats 'Grans Incendis Forestals') i són més virulents i difícils de combatre.

2022 va ser el pitjor any quant a incendis i superfície cremada, i va superar el 2012. Van cremar unes 270.000 hectàrees i es van comptabilitzar 56 grans incendis forestals, alguns dels quals de dimensions històriques com els de la serra de la Culebra.

Desglaçament

Al nostre país s'han perdut ja més del 80 % de les glaceres pirenaiques i, per a 2050, podrien desaparèixer irreversiblement. Mont Perdut ha decrescut de mitjana 5 metres de grossor en les últimes dècades, encara que hi ha punts on són fins a 14 metres menys. En general, retrocedeix un metre a l'any, però el procés s'accelera cada cop més, i "l'any 2022 és probable que s'hagin perdut dos metres", estima el geògraf del CSIC Nacho López-Moreno.

De les 52 glaceres que hi havia en 1850 n'han desaparegut ja 33, la majoria després de 1980.

Les 3.300 hectàrees de llengües de gel que hi havia a principis del segle XX al Pirineu s'han reduït a 390.

Pujada del nivell del mar

Íntimament lligat al problema del desglaçament continental i a l'augment de les temperatures de l'aigua marina està el de la pujada del nivell del mar. Al nostre país, s'espera una pujada d'entre 10 i 68 cm per a final d'aquest segle mateix.

Tot i que aquesta pujada sembli poc, implica que hi haurà pèrdues d'un nombre important de platges, sobretot el Cantàbric, i que bona part de les zones baixes costaneres s'inundaran -deltes de l'Ebre, del Llobregat, la Manga del Mar Menor i la costa de Doñana.

Ciutats com la Corunya, Gijón, Sant Sebastià, Barcelona, València o Màlaga, per citar-ne nomes algunes, hauran de fer front a l'enfonsament de part de la seva llista de carrers.

Desertització

Si continua augmentant la temperatura mitjana del planeta, l'any 2090 la península Ibèrica serà com el Sàhara, segons la revista Science.

A dia d'avui, el 20 % de la Península es pot considerar desert. Set de les deu conques hidrogràfiques amb una sequera crònica major d'Europa es troben a Espanya, i gairebé el 75 % del territori espanyol està en risc de convertir-se en un desert a la fi de segle.

Augment de temperatura

La latitud en la qual se situa el nostre país serà especialment copejada per l'escalfament global. Això significa que les ones de calor a l'estiu estan sent cada cop més implacables i duradores.

Es preveu que les temperatures pugin fins a 6 ºC en 2100, cosa que provocarà un increment de les condicions d'aridesa , així com més esdeveniments extrems de precipitació.

L'augment de les temperatures ha estat especialment acusat en les tres últimes dècades (1975-2005), amb una taxa mitjana d'escalfament d'uns 0,5 ºC per dècada. L'augment de la temperatura fa que algunes espècies animals es moguin a territoris nous i creïn desequilibris tant als ecosistemes a què arriben com als que abandonen. A més, les ones de calor també els impacten de forma negativa, cosa que fa que augmentin les taxes de mort en animals com amfibis i insectes.

Fenòmens meteorològics extrems

Superar el límit d'1,5 ºC oferiria un increment major de la calor extrema, de les pluges torrencials i de la probabilitat de sequeres.

La tropicalització dels oceans comporta un índex d'evaporació més alt i, per tant, un augment de la nuvolositat, la qual cosa facilita la formació de fortes tempestes i altres fenòmens meteorològics.

Els hiverns més humits i una mar més calenta augmenta el risc d' inundacions súbites a la Mediterrània.

Els fenòmens extrems relacionats amb el clima li costen a Espanya uns desde 1980. La 1.000 milions a l ' any sequera és un dels nostres problemes prioritaris, com la que hem patit el 2022.

# data[].attributes.attachment_link.title
Efectes del canvi climàtic en el medi ambient

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquestes són algunes de les conseqüències més preocupants del canvi climàtic sobre el medi ambient. El canvi climàtic està afectant a processos esenciales de molts organismes, com el creixement, la reproducció i la supervivència de les primeres fases vitals, i pot arribar a comprometre la viabilitat d'algunes poblacions.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
No hi ha dubte que els efectes del canvi climàtic es patiran en totes les esferes de la vida i, especialment, en l'economia espanyola, incloent-hi tant les generacions actuals como les futures i la manera com entendran i viuran la vida.

Salut

Les ones de calor i de fred tenen conseqüències greus per a la salut pública, ja que poden agreujar les malalties cardiovasculars i respiratòries i, fins i tot, poden causar la mort.

Cada cop són més habituals i intenses les ones de fred i de calor, i són més duradores del que estem acostumats, amb un impacte en la població més vulnerable. A Espanya es produirà un increment del 292 % en les morts causades per ones de calor en comparació amb el període comprès entre els anys 1971 i 2010. Aquest any 2022, l'Institut de Salut Carlos III ha comptabilitzat un augment de les morts associades a les ones de calor i de fred de 5.800 persones (dades del MoMo: sistema de monitoratge de la mortalitat de l'Institut de Salut Carlos III).

El model energètic mateix, basat en combustibles fòssils i que alimenta el canvi climàtic, és també responsable de conseqüències greus per a la salut. Segons l'Agència Europea de Medi ambient, respirar aire contaminat provoca més de 30.000 morts prematures a Espanya cada any.

A més, la pujada de la temperatura mitjana afavorirà les condicions perquè apareguin nous tipus de mosquits, que portaran malalties contagioses.

Els fenòmens atmosfèrics extrems, com tempestes i inundacions, també provoquen accidents, ferits i, fins i tot, morts. El canvi climàtic està fent que aquests fenòmens siguin més freqüents i intensos, amb la qual cosa augmenta el perill per a les persones.

Energia

L'escalfament del planeta també tindrà la seva repercussió en el sistema elèctric. La més directa és l'impacte sobre la generació hidroelèctrica per una escassetat més gran d'aigua disponible.

D'altra banda, amb l'augment de la temperatura mitjana i com que l'aigua és més calenta, totes les centrals tèrmiques (incloses les nuclears) tenen més dificultat per refrigerar-se i es veuen obligades a parar per seguretat amb més freqüència (com va passar a França el 2022).

A més, si no es prenen mesures, l' augment del consum elèctric es podria disparar entre un 5 % i un 6 % a l'any per l'ús cada vegada més estès dels aparells d'aire condicionat. Això comportaria generar encara més CO2 si no es produeix una transformació del model energètic.

Turisme

Amb la pujada de les temperatures, la predisposició dels turistes a visitar la majoria de les províncies costaneres de la Mediterrània disminuiria tant en temporada alta com en la resta, amb una pujada d'1 ºC.

D'altra banda, l'augment del nivell del mar produirà inundacions permanents i danys a les infraestructures, cosa que podria suposar pèrdues importants per al sector turístic de sol i platja.

En el cas del turisme hivernal, també es produeix un impacte notable. En 2016, les estacions d'esquí espanyoles van rebre un 6,6 % de visitants menys en la temporada 2015/2016 en comparació a l'any anterior per la falta de neu. Moltes estacions podrien deixar de ser viables malgrat la producció de neu artificial, que al seu torn suposa un impacte important per al medi ambient.

A conseqüència de tot això, un estudi del Ministeri de Medi ambient assenyala que en 2080 les pernoctaciones a Espanya podrien reducir-se entre 0,6 i 7,7 milions comparat amb 2005.

Agricultura, ramaderia i pesca

Algunes de les nostres produccions agrícoles tradicionals, com la vinya, el cereal, l'olivera i les deveses, ja es veuen afectades directament per l'augment de les temperatures. És el cas, per exemple, del vi, ja quemolts cellers han hagut de substituir algunes varietats de raïm per unes altres i, fins i tot, es veuen obligats a desplaçar les produccions a zones més altes.

D'altra banda, l'erosió i l'aridesa del sòl estan reduint dràsticament la productivitat agrícola.

El 70 % dels cultius principals a Espanya depèn de la pol·linització d'insectes com les abelles. Però, l'augment de les temperatures, l'ús de pesticides nocius o l'expansió de depredadors com la vespa asiàtica i l'abellerol, han comportat el descens de les seves poblacions.

Respecte a la ramaderia, els canvis climàtics en les estacions modificaran la vegetació que serveix d'aliment de la ramaderia extensiva. Un altre aspecte important del canvi climàtic és l'afecció directa sobre la salut animal, ja que en intensificar-se la freqüència dels fenòmens extrems estan augmentant les morts i les malalties relacionades amb el clima.

La pesca també pateix els efectes del canvi climàtic. A mesura que augmenti la temperatura del mar, algunes espècies natives no podran sobreviure i algunes altres invasores s'expandiran. El potencial màxim de captures al mar podria disminuir, a nivell global, fins a un 12 % per 2050.

Alimentació

La disminució de la població d'abelles i les sequeres cròniques impliquen, d'altra banda, una menor producció agrícola. Molts aliments podrien encarir-se o, fins i tot, desaparèixer.

Els últims estudis, a més, centren l'atenció en la possible relació entre aquestes qüestions i el creixement d'afeccions com l'obesitat o la diabetis en tothom.

Qualitat de l'aire

El canvi climàtic i la qualitat de l'aire són dos conceptes diferents però que estan interrelacionats entre si. La qualitat de l'aire en general, i la de les ciutats en particular, es degrada si la concentració de determinats contaminants atmosfèrics supera els valors límits establerts. Respirar aquest aire insà perjudica la salut dels ciutadans.

En els últims anys ha augmentat la preocupació per un contaminant molt singular, l'ozó troposfèric. És el causant de 17.000 morts prematures a la Unió Europea a l'any, de les quals, 1.800 són a Espanya. A més, dues terceres parts dels cultius i bona part dels nostres boscos i espais naturals suporten nivells d'ozó que danyen la vegetació.

# data[].attributes.attachment_link.title
Efectes del canvi climàtic en la societat

# data[].attributes.attachment_link.description
No hi ha dubte que els efectes del canvi climàtic es patiran en totes les esferes de la vida i, especialment, en l'economia espanyola, incloent-hi tant les generacions actuals como les futures i la manera com entendran i viuran la vida.

# data[].attributes.attachment_link.title
Principales 7 causas del cambio climático y del calentamiento global | Ingredientes que Suman

# data[].attributes.attachment_link.description
En este artículo queremos contarte las principales causas del cambio climático para que puedas crear conciencia del problema y empezar a actuar. ¿Comenzamos?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les energies renovables a aquelles energies que sobtenen de fonts que no sesgoten mai al utilitzar-les, com la llum del Sol, el vent, les corrents dels rius o les marees dels mars. Sn netes i no afecten al medi ambient.

Lenergia del Sol: Els rajos de la llum solar ens transmeten un petitssima part de lenergia que contnuament sest produint al Sol. Lenergia solar es converteix en electricitat en les plaques solars, que estan formades per finssimes capes de materials especials. Ens serveixen per la calefacci o por tenir aigua calenta.

Lenergia elica: s la formada pel vent, que al moures les aspes dun mol, produeix energia elctrica. Als llocs on fa molt vent, sinstallen centrals o parcs elics, amb molts molins.

Lenergia hidrulica: s la formada a les cascades per la corrent de laigua, que al caure des de gran altura mou una turbina , produint electricitat. El 7% de la energia que es produeix en el mn es daquest tipus.

Lenergia mareomotriu: El ascens i descens de laigua del mar pel fenomen de les marees es pot aprofitar per generar energia elctrica. Per aix es construeixen centrals mareomotrius, que embalcen laigua, quan la marea est alta. Quan laigua agafa una diferncia de nivell de ms dun metre entre dins i fora, surt movent grans turbines que fan corrent elctrica.

Lenergia geotrmica: A linterior de lescora terrestre sagafen temperatures molt elevades, aquesta calor pot ser aprofitada per bombejar aigua que, al sortir de la superfcie, calenta i a gran pressi, pot moure una turbina i fer electricitat.

Lenergia de la biomassa: s diu biomassa a les substncies orgniques, com les algues en descomposici; aquestes substncies, al descompondres, treuen un gas que, al cremar, mouen turbines que fan electricitat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Les energies renovables a aquelles energies que sobtenen de fonts que no sesgoten mai al utilitzar-les, com la llum del Sol, el vent, les corrents dels rius o les marees dels mars. Sn netes i no afecten al medi ambient.

# data[].attributes.headline
Accions per fer front a l'emergència climàtica 

# data[].attributes.subject
Accions per fer front a l'emergència climàtica 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Acció 1: Abans de llençar, reutilitzar i reparar

Molts dels residus que generem són productes que deixen de tenir interès o que deixen de funcionar, però podrien reparar-se. T'animem a què abans de llençar busquis opcions per donar una segona vida als objectes o reparar-los: apps o mercats de segona mà, fires d'intercanvi, tallers de reparació... Pots consultar el portal Millor que nou de l'Àrea Metropolitana de Barcelona que t'aportarà idees, recursos i adreces.

Acció 2: Evita el plàstic

Rebutja bosses i envasos de plàstic a l'hora d'anar a comprar. Sempre que puguis compra menjar a granel i utilitza bosses de tela reutilitzables i envasos de vidre o cartró.

Acció 3: Fes una bona recollida selectiva

Utilitza els contenidors de recollida selectiva (paper, vidre, envasos i matèria orgànica) i els punts verds de cada municipi. La fracció rebuig dels residus és la que més contribueix a l'emissió de gasos d'efecte hivernacle, hem d'aconseguir que la bossa del rebuig sigui el més petita possible. També t'animem a tenir un compostador al jardí, terrassa, balcó o pati de l'escola. Sabies que l'Ajuntament de Barcelona ha aprovat una nova taxa de residus per fer més eficient la recollida selectiva?

Acció 4: Rebutja els productes d'un sol ús

S'ha acabat l'era dels plàstics d'un sol ús com canyetes, coberts, gots, plats de plàstic, bastonets de les orelles, raspalls de dents.... busca alternatives reutilitzables i si no és possible, prioritza els materials biodegradables. I recorda que si organitzes festes amb l'escola, l'AMPA, l'esplai, l'associació de veïns,... pots fer les festes més sostenibles!

Acció 5: Fes un bon aïllament i regula la temperatura

Aïlla finestres i portes i ajusta la temperatura de la calefacció o de l'aire condicionat per millorar l'eficiència energètica de casa teva, l'escola, l'oficina... Actualment a Catalunya el 30% del consum energètic es produeix en els edificis i per tant, per reduir les emissions de CO ₂ hem d'aconseguir una alta eficiència energètica en tots els edificis. Aquí tens un quadern pràctic de l'Institut Català de l'Energia per la rehabilitació energètica d'edificis.

Acció 6: Fes servir electrodomèstics eficients

Substitueix els electrodomèstics vells per d'altres més eficients, a poder ser, amb etiqueta A++ o A+++. D'aquesta manera reduiràs en gran mesura el consum i les emissions d'aquests aparells, a més de la factura de la llum! Els electrodomèstics consumeixen més energia de la necessària, fins i tot quan estan apagats.

Acció 7: Desconnecta l'standby

Desconnecta l'standby dels aparells que no utilitzes, desendollant-los de la font d'alimentació. L' standby és el responsable de l'anomenat consum fantasma dels edificis, que pot suposar entre el 5% i el 16% del consum total d'energia en el cas d'una llar. En el cas de les escoles o empreses aquest valor pot arribar a ser molt elevat degut al gran nombre d'ordinadors i altres aparells electrònics. Els endolls programables o les regletes amb interruptor poden ser una bona opció.

Acció 8: Apaga els llums!

Apaga els llums que no siguin necessaris i renova les bombetes per llums LED, que són els més eficients del mercat, amb un consum energètic de fins a un 80-90% respecte les bombetes incandescents. En edificis amb molts usuaris els interruptors de presència poden ser una bona solució (s'encenen o s'apaguen quan detecten una presència).

Acció 9: Redueix el consum d'aigua

Redueix el consum d'aigua del dia a dia i reaprofita l'aigua de pluja i/o les aigües grises. A Centre Esplai, la nostra seu i alberg, aconseguim reduir un 58% del consum d'aigua gràcies al reaprofitament de les aigües grises. Segur que a casa teva o a l'escola pots buscar sistemes per poder reduir el consum d'aigua o emmagatzemar l'aigua de pluja!

Acció 10: Consumeix productes de temporada i Km0

Consumeix productes de temporada i Km0 per evitar el consum energètic que tenen molts aliments que han estat emmagatzemats en e cambres frigorífiques o que provenen d'altres regions i per tant han de ser transportats. Al menjadors escolars i les cases de colònies de Fundesplai els productes frescos, de temporada i de proximitat són una de les nostres prioritats.

Acció 11: Redueix el consum de carn

Redueix el consum de carn i aposta per una dieta basada en vegetals, llegums i cereals. Sabies que la ramaderia és la responsable de l'emissió del 14,5 % dels gasos amb efecte d'hivernacle: tant com tots els cotxes, trens, vaixells i avions junts? Als nostres menjadors escolars i cases de colònies hem reduït la carn vermella per promoure la salut i per compromís a la sostenibilitat. L'ONU també recomana disminuir el consum de carn per reduir emissions.

Acció 12: Agafa la bici o el metro

Prioritza l'ús de la bicicleta o el transport públic per als teus desplaçaments diaris: contribuiràs a millorar la teva salut i a reduir en gran mesura les emissions de CO ₂ de la teva activitat diària. Sabies que a la ciutat de Barcelona el transport és el responsable de més del 27% de les emissions de CO₂? Utilitza el cotxe només en casos en què no hi hagi alternativa.

Acció 13: Cotxe elèctric o carsharing

Substitueix el cotxe per un d'elèctric o fes ús del carsharing. Actualment existeixen moltes plataformes per a l'ús de col·lectivitats o particulars. També existeix la variant amb motos. Tenir un cotxe en propietat comença a formar part del passat,... els serveis de mobilitat compartida han arribat per quedar-se! Tu pots formar part del canvi!

Acció 14: Tot suma!

Rebutja la idea que les accions individuals són insignificants i multiplica el valor de cada acció que facis plantejant-la com a acció col·lectiva. Què tal si col·labores amb els teus veïns i veïnes per posar plaques solars al terrat de l'edifici? O per impulsar una zona d'horts urbans a prop de casa? O t'organitzes amb uns amics i amigues per crear un taller de reparació d'aparells al barri? Totes les accions que puguis imaginar a nivell individual es poden multiplicar si les comparteixes i contagies el teu entorn amb l'energia transformadora.

Acció 15: Entendre el context actual

Hem de prendre consciència del context en què vivim per tal d' avançar-nos als obstacles que ens trobarem a l'hora de realitzar les nostres accions. Imaginar possibles escenaris de futur és una nova metodologia que es diu Futures Literacy i que ens ajuda a anticipar-nos i a fer accions més eficients i efectives.

Més informació i recursos sobre l'emergència climàtica
Si t'ha agradat aquesta entrada, comparteix a les xarxes! Gràcies! 😉

# data[].attributes.attachment_link.title
15 accions per fer front a l'emergència climàtica - Fundesplai Món Escolar

# data[].attributes.attachment_link.description
Vols portar una vida més sostenible i no saps per on començar? Aquí tens 15 idees senzilles que t'ajudaran a passar a l'acció.

# data[].attributes.attachment_link.title
Energia i estalvi - CA | Greenpeace España

# data[].attributes.attachment_link.description
L’estalvi i l’eficiència energètica beneficien alhora la butxaca de tota la ciutadania i la lluita contra el canvi climàtic, i són clau en un país com el nostre on més de 5,2 milions de llars pateixen de pobresa energètica. A més, continuem important més del 80 % de la nostra energia mitjançant comb…