# data[].attributes.body
La idea del evolucionisme d'Edward Taylor era que es possible passar d'un estat a altre amb diferents modes de supervivència en les formes de vida natural i considerava que totes les cultures són una evolució lineal i  es troben en alguns dels estats.

# data[].attributes.body
Seguint a Benedict Andersen en Comunitats Imaginades direm que l'existència de diferents cultures és el que es denomina diversitat cultural. Totes les cultures conviuen i per això és molt difícil que una cultura es conserve íntegrament pura i homogènia. Normalment sempre hi ha una cultura dominant (la majoritària) i altres minoritàries. Però també pot ocórrer que una mateixa cultura presente diferents manifestacions: les subcultures, que poden tenir un origen local, de classe o urbà.

# data[].attributes.attachment_link.title
Comunidades Imaginadas y el Nacionalismo

# data[].attributes.body
Segons Marvin Harris, el determinisme racial, va ser la forma que va prendre l'onada creixent de la ciència de la cultura al trencar en les platges del capitalismo industrial. És on l'antropologia va tindre un paper actiu i positiu en este corrent històric de les ciències socials. Al passar dels anys la forma de veure el racisme es va convertir en una cadena d'esclavitud per als home de pell morena, ja que ells no se'ls considera humans perquè no estaven ben desenrotllats, es va convertir en una lluita constant que finalment van poder considerar-se igualitaris, però que a pesar dels anys i successos inesborrables, en este segle XXI es continua veient actes de racisme que els prejuís morals no han pogut desaparéixer per complet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El evolucionismo del siglo XVIII se creía en la perfectibilidad del hombre referentes a las ideas de la ilustración, aunque los intelectuales del siglo estaban interesados específicamente en la evolución. El racismo científico continuó siendo un punto de vista de una minoría hasta después de la Revolución francesa.

El monogenismo surge a partir de las creencias religiosas basadas en el libro del Génesis, en donde personajes como Johann Blumenbach, en Alemania, y Georges Louís Leclerc, conde de Buffon, en Francia defendían la supremacía del hombre blanco a partir de la biblia.

Al surgir el determinismo racial, fue la forma que tomó la ola creciente de la ciencia de la cultura al romper en las playas del capitalismo industrial. Es donde la antropología tuvo un papel activo y positivo en esta corriente histórica de las ciencias sociales. Al pasar de los años la forma de ver el racismo se convirtió en una cadena de esclavitud para los hombre de piel morena, ya que ellos no se les considera humanos porque no estaban bien desarrollados, se convirtió en una lucha constante que finalmente pudieron considerarse igualitarios, pero que a pesar de los años y sucesos imborrables, en este siglo XXI se sigue viendo actos de racismo que los prejuicios morales no han podido desaparecer por completo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítulo 4 "Determinismo racial" por Marvin Harris

# data[].attributes.attachment_link.description
El evolucionismo del siglo XVIII se creía en la perfectibilidad del hombre referentes a las ideas de la ilustración, aunque los intelectuales del siglo estaban interesados específicamente en la evolución. El racismo científico continuó siendo un punto de vista de una minoría hasta después de la Revolución francesa.

# data[].attributes.body
La diferència essencial de l'ésser humà respecte a la resta de naturaleses és que som agents moguts per creences i accions, que ens cap la deliberació, per dir-ho en paraules d'Aristòtil. L’ésser humà és un ésser condicionat alhora per la natura i per la cultura; dit en altres paraules, l’ésser humà és una realitat biològica i cultural. La resta d’animals, en canvi, estan determinats només biològicament i viuen per tant amb l’únic objectiu de satisfer les seves necessitats vitals a cada moment.

# data[].attributes.body
Malinowski considera la societat un tot integrat de institucions relacionades que compleixen funcions complementaries i la cultura com una ampla i complexa xarxa de comportaments.

"Le hemos dado el nombre de "instituciones" a estos grupos organizados , que están conectados con actividades de un propósito definido y que están invariablemente ligados por la referencia espacial al medio ambiente y al aparato material que regentan".

Malinowski (1939), "El grupo y el individuo en el análisis funcional": 291.

# data[].attributes.body
La globalització és un procés econòmic, tecnològic, polític, social, empresarial i cultural a escala mundial que consisteix en la creixent comunicació i interdependència entre els diferents països del món unint els seus mercats, societats i cultures a través d'una sèrie de transformacions socials, econòmiques i polítiques que els donen un caràcter global.

# data[].attributes.body
La naturalesa genètica ens dona la nostra aparença física, en canvi, la intel•ligencia inclús els instints s’adquireixen en les primeres fases de la vida per això en els casos de xiquets salvatges no poden adaptar-se  al nostre medi habitual.
Un ésser  humà ja desenvolupat no podria viure en facilitat en un món animal ni la seua forma física, ni tampoc la intel•lectual, ni la moral, ni la social estan adaptades per a viure en un món així.
En quasi cap dels casos anteriors els individus no podien obtindre la capacitat de parlar mentre que altres sentits estaven més desenvolupats.

# data[].attributes.body
Cliffort Geertz postula que la cultura és un conjunt de coneixements, interaccions i característiques que són representatives de diferents grups socials i de societats completes, ja que la cultura té diferents nivells de representació.

També nomena que la cultura es manifesta a través de l'acció comunicativa entre els sers humans.

A més de complir amb una funció comunicativa i representativa, la cultura, com diu Geertz, no és realment pròpia de ningú i no se li troba en ningún lloc especific perquè sempre es troba dinàmica i canviant.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sociología en 1 minuto  Concepto de cultura de Clifford Geertz

# data[].attributes.body
La cultura és un sistema de concepcions expressades en formes simbòliques per mitjà de les quals la gent es comunica, perpetua i desenvolupa el seu coneixement sobre les actituds cap a la vida.

# data[].attributes.body
Hi han dos tipus de cultura:
-La cultura material, que és el conjunt dels mitjans de vida, com l'agricultura i la pesca,  i els artefactes com les eines, les màquines i els mitjans de transport.
-La cultura mental, que engloba els coneixements tècnics,normes,creences religioses, valors,etc.

# data[].attributes.body
Les societats contemporànies, degut a la coexistència de diverses cultures en un mateix espai, s’han convertit en societats pluriculturals. Aquesta diversitat ha sigut originada per la immigració, per combatre-la han aparegut fenòmens com el racisme i la xenofòbia que junt amb l’etnocentrisme, que és quan una societat considera que la seua pròpia cultura és millor o superior a la resta.