# data[].attributes.body
Rubrik: Danskerne er optimistiske. De ser mere positivt på deres nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Indledning: En undersøgelse fra Danmarks Statistik viser, at danskerne ikke blot vurderer, at økonomien er bedre nu end den var sidste år. De regner ydermere med, at den bliver endnu bedre næste år. I forbindelse med denne bedring i dansk økonomi, forventer danskerne at flere kommer i arbejde.

Derfor passer denne historie til dette medie:

24syv målretter deres nyheder til at skabe debat og give viden om alle emner, der kunne skabe interesse for et bredt publikum af danskere.

Opfølgning kan være: Sammenligning med købekraften og lysten til at spare. Statistik mod Vox-pop undersøgelse, hvad mener danskerne i virkeligheden?

# data[].attributes.body
Rubrik:
Penge sparet er penge tjent: Danmark er et af de mest sparsommelige EU-lande.

Indledning:
Danmark ligger som en af de mest sparsommelige EU-lande, mens købelysten ligger i den modgående retning, forklarer Danmarks statistik. Lande som Tyskland og Sveriges købelyst er derimod stor, mens de ikke sparer tilsvarende. Meget tyder på, at danskernes spare-vaner er opstået efter Finanskrisen.

Derfor passer denne historie til dette medie:

Da Berlingske målgruppe er købestærke, engageret og kvalitetsbevidste velhavende mænd, virker det plausibelt at de ville interesserer sig for sådanne statistiske målinger hvor danskernes penge-vaner er i centrum.

Opfølgning kan være:
”Derfor sparer vi stadig” - Den efterfølgende artikel går mere i dybden om hvordan og hvorfor vi danskere er bedre til at spare. Evt. udspørge økonome

# data[].attributes.body
Rubrik:
Ferie-Trend: Spanien er hot!

Indledning:
Danskerne lader bilen stå hjemme og drager mod syd. Venner og familie undgår regnvejret og tager til det solfyldte Spanien på flyrejse, viser Danmarks Statistik.

Derfor passer denne historie til dette medie:
Euromans læsere er på udkig efter livsstilstrends og Danmarks Statistik viser at danskerne tager på ferie til Spanien.

Opfølgning kan være:
Hvorfor tager danskerne til Spanien? - Udspørger danskerne om hvorfor de tog til Spanien, samt hvad kan man se og opleve i Spanien?

# data[].attributes.body
Rubrik:
Under landsgennemsnittet - Nordjyske unge har ikke fritidsjob

Indledning:
Beskæftigelsen blandt Aalborgs piger og drenge under 18 er i den lave ende, viser en ny undersøgelse foretaget af Danmarks Statistik. Aalborgenserne kan dog være fortrøstningsfulde, da Hovedstadsområdets unge er placeret i bunden. Undersøgelsen viser dog også en stigning i fritidsbeskæftigelse blandt unge over hele landet.

Derfor passer denne historie til dette medie:
Aalborg Stiftstidende/Nordjyske Medier er en regional avis, der er rettet mod nordjyder. Derfor virker denne nyhed som noget der kunne interesserer dem.

Opfølgning kan være:
Hvad laver de unge i Aalborg? - Hvad synes forældrene? Undersøg hvorfor de nordjyske unge ligger så dårligt i forhold til de vestjyske unge.

# data[].attributes.body
Rubrik: Unge i Københavns kommune indtager 3. pladsen for laveste beskæftigelse.

Indledning: Københavns kommune halter efter de resterende kommuner på Sjælland, da kun hver fjerde unge, mellem 13 og 17 år, har et fritidsjob.

Derfor passer denne historie til dette medie: Høj beskæftigelse hos unge er en fordel, da unge der har haft fritidsjob er mere attraktive på arbejdsmarkedet senere i livet og klarer sig bedre i skolen. Ros til forældre og børn udenfor københavn.

Opfølgning kan være: Sådan kommer flere unge fra Sjælland i arbejde, det er sundt at starte tidligt med at arbejde, godt for det kommende arbejdsliv

# data[].attributes.body
Rubrik: Stigende produktion af svin forhindrer grøn omstilling.

Indledning: Den stigende produktion og eksport af svin er godt for firmaerne, men er en stopklods for den grønne omstilling.

Derfor passer denne historie til dette medie: Da dette medie sigter efter de unge veluddannede, passer en grøn vinkel godt. Unge veluddannede som generelt mere grønne.

Opfølgning kan være: Den stigende produktion øger CO2-udslippet, og det er ikke noget der gavner miljøet - tværtimod.

# data[].attributes.body
Rubrik: Drop Spanien - her får du mest for pengene.

Indledning: Danskernes foretrukne rejsedestinationer Spanien, men exceptionelle Estland er bare ét af flere billigere alternativer.

Derfor passer denne historie til dette medie: Da kontant er et forbrugerprogram for den generelle dansker, er alternative billige rejsedestinationer en passende historie.

https://www.travelmarket.dk/blog/gode-billige-rejsemaal-2018/

Opfølgning kan være: 3 bud på alternative rejsedestinationer, som er billigere end Spanien, og hvad man kan opleve.

# data[].attributes.body
Rubrik: Spanien er sommerens hotteste destination!

Indledning: Sommeren er på vej, og Spanien er i år danskernes klart foretrukne rejsemål. Alt For Damerne har mødt en række kvinder, og spurgt om deres bedste rejsetips til landet.

Derfor passer denne historie til dette medie: Rejsemåls-anbefalinger som denne passer godt ind i Alt for Damernes livsstils- og individbaserede artikler. Der er mere fokus på individet end på generelle nyhedshistorier.

Opfølgning: Artiklen tager form af interview med forskellige kvinder om deres bedste rejseoplevelser og anbefalinger til rejsen til Spanien - hvad enten det er storbyferie eller charterferie ved Spaniens kyst.

# data[].attributes.body
Rubrik: “Midt-vestjyske kommuner har flest unge i arbejde”

Indledning: “Ny undersøgelse placerer Herning kommune blandt de syv bedste i landet til at beskæftige de unge”.

Derfor passer denne historie til dette medie: Lokal stolthed, lokal relevans.

Opfølgning: Artiklen vil blive opfulgt af interviews med unge fra byen. Disse interviews vil bidrage med en mere personlig vinkel på succesen med beskæftigelse i Herning Kommune. Centrale spørgsmål ville fx være: “Hvorfor er det fedt, at have et fritidsjob?”

# data[].attributes.body
Rubrik: Danskerne sætter hønen før ægget.

Indledning: Ny undersøgelse viser, at produktionen af buræg er faldet med en tredjedel det sidste år. Samtidig er salget af æg fra fritgående høns steget med over 20 procent.

Derfor passer denne historie til dette medie: Bred appel, idet den fokuserer på landbruget og velfærdssamfundet. Egner sig til en dybdegående baggrundsartikel, og passer derfor til JP’s format.

Opfølgning: Danskerne har større fokus på dyrevelfærd. Danske supermarkeder stopper salget af buræg. Her kunne man også inddrage eksperter eller landmænd - hvad er forskellen på buræg og skrabeæg? Hvor dyrevenlig er denne trend?

# data[].attributes.body
Rubrik: Svineindustrien oplever medvind (i andet kvartal af 2018).

Indledning: Mange danske landmænd ændrer retning. Den brede svineproduktion er fortid og flere landmænd fokuserer i øget grad på specialiseringen indenfor svineproduktionen.

Opfølgning kan være:
Artiklen skal fortælle, hvordan landsmændenes ændrede svineproduktion har medført en stigning i produktionen på 4,5 % siden sidste år. Ændringen skyldes en større specialisering indenfor landbruget. Flere landmænd fokuserer på én form for svineproduktion fremfor flere. F.eks. produktionen af  økologiske grise, søer, smågrise eller slagtesvin. Medvinden kommer efter mange år,  hvor svineproduktionen er gået ned af bakke. Fra 2008 til 2015 skete der et fald af den samlede svineproduktion på 2,5 mio. grise. Artiklen skal fortælle, at den primære årsag til den positive udvikling skyldes, at eksporten af smågrise er steget. Især lande som Tyskland og Polen tager imod de danske smågrise.

Artiklen kan også indeholde fakta som: 8 % af den europæiske svinebestand findes i DK og af denne er 1,1 % økologisk.

Mens landmændene oplever positiv  medvind,  så er beskæftigelsen faldet på slagterierne. Det skyldes den øget eksport, men også, at slagterierne er blevet effektiviseret.

En positiv ændring er ikke nødvendigvis positiv for alle.

Derfor passer denne historie: Avisen bringer den lokale historie til sine mange brugere - der primært er at finde i Jylland og Fyn.  Udviklingen i svineproduktionen ramme den lokale læser, der interesser sig for landmændenes erhverv samt udviklingen indenfor det danske erhvervsliv.

# data[].attributes.body
Rubrik: Brug dine penge fornuftigt: Invester i tidløst kvalitet!

Indledning:

Vi er gode til at spare op i Danmark. Faktisk er vi så gode, at vi også gerne må bruge lidt flere penge. Vi sparer nemlig op, for at få råd til færre, men bedre ting, hvilket vi også skal huske at købe. Men har du også svært ved at slippe din indre shopaholic løs? Brug din opsparing fornuftigt og planlæg dit næste store modeindkøb af tidløst design og høj kvalitet. Nu kan du købe den Chanel-taske du længe har sparet op til og endda med god samfundsøkonomisk samvittighed.

Derfor passer denne historie til dette medie:
- Eurowoman har mange artikler, der overvejende vedrører smykker, tøj, spisesteder, kærlighed, osv.

- Eurowoman henvender sig primært til stilsikre og humoristiske kvinder mellem 20 og 39 år (ifølge annonce-rubrikken på hjemmesiden).

- I bunden af Eurowoman’s hjemmeside står følgende temaer opremset, som den interesserede læser kan bladre rundt i: bryllup, film, frisurer, horoskoper, makeup, mode, tendenser, sociale medier.

- Om Eurowoman (ifølge Eurowoman): ”Eurowoman er mode, skønhed og nye tendenser – den begavede kvindes frikvarter”.
- Historiens vinkel passer til dette medie, fordi det taler ind i den kvindelige kernelæser, der er interesseret i bl.a. mode.

Opfølgning kan være:
- At lave interviews med 'influencers', såsom bloggere, der fortæller om deres bedste taskekøb, og hvorfor de har været glade for at investere i kvalitet fremfor kvantitet.
- At bringe en økonomisk ekspert på banen, der kan give tips til, hvordan man på fornuftig vis kan investere og budgettere modeindkøb.
- At bringe en modeekspert på banen, der kan give tips til, hvordan man kan genkende det 'tidløse' og det 'klassiske' ift. modeindkøb.
- At lave en artikel om den større købelyst, der finder sted i Sverige og Tyskland - Hvad bruger svenskerne og tyskerne pengene på? Hvilke modeitems køber de?

# data[].attributes.body
Medie: Ekstrabladet

Rubrik: Spanien er et hit!

Indledning: Vi elsker Spanien. Danskerne vil have sol og sommer, og vi er klar til at betale for det.

Derfor passer denne historie til dette medie:
Vores hook består i overskriften. Artiklen spiller på identifikation og selvbestemmelse. Selvom vi har haft den varmeste sommer, rejser danskerne stadig til Spanien.

Opfølgning kan være:
Hvorfor elsker danskerne Spanien, hvad laver danskerne i Spanien. Hvorfor vender Danskerne tilbage til Spanien.

# data[].attributes.body
Rubrik: Trods klimabevidsthed flyver danskerne stadig på ferie

Indledning: Selvom klimabevidsthed i dag fylder meget i medielandskabet, har danskerne fortsat svært ved at ændre vaner. De flyver på ferie, tager bilen på arbejde og bliver ved med at spise kød. En undersøgelse fra Danmarks Statistik viser, at danskerne i 2017 rejste til udlandet i alt 4,9 millioner gange. 71% procent af disse rejser foregik ved fly. Spiller klimabevidsthed overhovedet en rolle, når familien-Danmark tager på ferie?

Derfor passer denne historie til dette medie: Det taler til et højtuddannet, klimabevidst segment. De har en højere indkomst og bruger derfor måske flere penge på ferier til udlandet.

Opfølgning kan være: Undersøgelse om co2-udledning for forskellige transportmuligheder, når det kommer til at rejse.

# data[].attributes.body
Rubrik: Unge mærker også den økonomiske fremgang.

Indledning:

Efter den økonomiske krise i 2008 faldt antallet af 13-17 årige i arbejde med næsten 8%. Faldet i beskæftigelse stod på indtil 2015, hvorefter det økonomiske opsving atter bed sig fast. Dette viser sig også I Aarhus kommune, hvor hver tredje ung nu har et fritidsjob.

Derfor passer denne historie til dette medie: Denne historie har fokus på økonomisk fremgang i DK og især på forholdene i Århus, hvilket vil interessere læserne af Aarhus Stiftstidende.

Opfølgning kan være: Arbejdsgiverens nye muligheder. Hvad vil de unge bruge deres penge på? Vox Pop med unge ansatte. Hvordan kan deres forbrug påvirke den økonomiske fremgang i Aarhus?

# data[].attributes.body
Rubrik: Beskæftigelsen på slagterierne er faldende

Indledning: Trods større eksport af danske svin, falder beskæftigelsen på slagterierne.

Hvorfor dette medie?
Læserne interesserer sig for de lokale forhold på Fyn. Vi vil gerne oplyse om, hvad der sker med de lokale slagterier, når større firmaer/virksomheder overtager arbejdet.

Opfølgende arbejde:
Få den lokale vinkling ind: Vi kunne besøge et lokalt slagteri og finde ud af, hvorfor vi kan producere flere svin mens beskæftigelsen falder. Betyder det dårligere dyreforhold? Vi vil eksempelvis kontakte en lokal landmænd, og høre ham om, hvordan han forholder sig til tendensen om, der bliver færre landbrug, mens større bedrifter overtager arbejdet.

# data[].attributes.body
Rubrik: Dansk svineeksport slår rekord

Indledning: Svineeksport i 2017 udgjorde 26,2 milliarder kroner - det er 3,9% af Danmarks samlet vareeksport.

Hvorfor til dette medie?:
Læserne er ofte karrieremennesker, interesserer sig for erhvervsliv og (dansk) økonomi og tendenser.

Opfølgning kan være:
Interviewe ekspert om dansk landbrugs udvikling. Hvordan kan det være, at udlandet vil have vores grise?

Erfaringskilde. Evt. en højtstående ansat i Danish Crown, som kan fortælle om virksomhedens udvikling, hvad de har gjort osv.

Derudover kunne man forsætte "tal-artiklen" med evt. grafer over udvikling. Danmark vs. udland osv.

# data[].attributes.body
Rubrik: Rekordmange levende smågrise eksporteres til udlandet

Indledning: Næsten 15 millioner levende svin blev eksporteret til udlandet i 2017 - herunder 14,2 millioner smågrise. Tyskland og Polen modtog 13 millioner af dem.

Hvorfor dette medie?
Tanken er fokus på dyrevelfærden. Vi ved, at Politikens læsere køber økologiske produkter, og går op i miljøet, som harmonerer med deres bløde værdier.

Opfølgende arbejde:
Undersøgelsen, som vi baserer artiklen på, siger ikke noget om dyrenes forhold før, under og efter transporten, men siger kun, at den er stigende og bliver samlet under færre og færre specialiseret enheder. Det kunne tyde på forringede dyreforhold.

I den forbindelse kunne vi dykke ned i deres forhold i udlandet sammenlignet med i Danmark. Hvorfor eksporterer vi dem i stigende grad levende? Er det billigere, som betyder dårligere forhold? Kan de holde til transporten? Osv.

Kilder til historien kunne være en talsmand fra Fødevarestyrelsen og kontakte en fra bedrifterne, som nyder godt af eksporten.