# data[].attributes.body
Hladni rat bio je politički sukob između zapadnih sila predvođenih SAD-om i istočnih sila predvođenih SSSR-om koji se vodio od 1945. do 1991.
Hladni je rat tada vođen svim mogućim sredstvima, no nikada nije prerastao u masivni oružani s svjetskih razmjera. Hladni rat primarno je obilježen ekonomskim, političkim i propagandnim "sukobima" između Zapada i Istoka, radi suzbijanja utjecaja neprijateljskog bloka.

# data[].attributes.body
stvaranje vojno-političkih saveza
izgradnja vojnih baza
utrka u naoružavanju
prijetnje, optužbe, špijunaža
utrka u istraživanju svemira
prestanak političke, gospodarske, kulturne i sportske suradnje
opasnost od izbijanja novog svjetskog rata

# data[].attributes.headline
Svakodnevni život na istoku u vrijeme Hladnog rata

# data[].attributes.subject
Svakodnevni život na istoku u vrijeme Hladnog rata

# data[].attributes.body
U vrijeme Hladnog rata, kada se dogodila blokovksa podjela, Istočni blok su činili SSSR i njegovi saveznici. Kasnije je SSSR 1955.godine odgovorio ujedinjenjem zemalja istočne i srednje Europe u vojno-politički savez pod nazivom Varšavski pakt u kojem je bila čvrsta suradnja. Na Istoku je bio dosta kompliciran te ne najbolji život. Ekonomija i politika su bile zatvorene, bilo je ograničeno kretanje kao i politika te se nazivala "Državni neprijatelj". Za bolesti su bili besplatni lijekovi i za stare ljude mirovina sigurna. Ali jedno od najlošijeg uvjeta na Istočnom bloku je bilo gospodarstvo koje je zaostajalo. Najviše se bavilo primarnim gospodarstvom. Bilo je mnogo nemira koji su se rješavali vojskom i tenkovima. Neki od tih nemira su: nemiri u Mađarskoj (1956.), nemiri u Pekingu (Kini-1989.) gdje je pregaženo oko 200 studenata te nemiri u Čehoslovačkoj (1968.) gdje je usred Praga Jan Palach sam sebe zapalio i tako postao simbolom suvremene borbe Čeha i Slovaka za slobodu. Pogreb Jana Palacha se pretvorio u opći prosvjed protiv tadašnje političke situacije u kojem se nalazila Čehoslovačka.

# data[].attributes.body
Današnji način stanovanja je da u selu danas postoji nekoliko tipova kuća: stara tradicionalna seoska kuća sa okućnicom, novi tip prestižne seoske kuće i vile i vikendice.
Gospodarstvo je danas u Hrvatskoj siromašno. Danas se ljudi najviše bave tercijarnim i kvarternim gospodarstvom kao što su: trgovina, promet,turizam bankarstvo, zdravstvo, znanost, kultura te obrazovanje.
Što se tiče politike ljudi danas bez brige i straha donose odluke te imaju pravo glasa. Danas ljudi smiju raditi što god žele u ograničenim granicama te imaju pravo na život bez muke. Danas se ljudi stvaranjem novih lijekova bave pa neki lijekovi nisu besplatni neki jesu. Kao i nekad mirovina je sigurna. Danas također ima nemira koji se nasilno rješavaju.

# data[].attributes.body
blokovska politika je bipolarna struktura međudržavnih odnosa u razdoblju nakon II. Svjetskog rata do kraja 1980-ih.
Suprotnosti su izražene nakon pobjede 1945., prerasle u geopolitičko i ideološko suparništvo novih vodećih svjetskih sila – SAD-a i SSSR-a. Vojno-politički savezi koje su stvorili doveli su do polarizacije svijeta su Zapad i Istok, tj. na dva kruga savezništava zasnovanih na različitim orijentacijama (gospodarskim, političkim, kulturnim i dr.).
Na ideološkoj razini suprotstavljeni su bili kapitalizam i komunizam (socijalizam), na političkoj liberalna demokracija i jednopartijski sustav, a gospodarski su se suprotstavile tržišna i državno-planska privreda. Zapadne vojno-političke organizacije oblikuju se od 1949. na američkoj vanjskopolitičkoj doktrini zadržavanja komunizma, kojemu se pripisuju ekspanzionističke namjere.

# data[].attributes.body
Simbol hladnokrvne politike i blokovske podjele svijeta.Odvojio istočnu Njemačku od zapadne Njemačke t. istočnog bloka (Varšavski pakt, 1955.) od zapadnog bloka (NATO, 1949.).
Srušen 1989. slomom komunizma u Europi te se kasnije ujedinila Njemačka 1990

# data[].attributes.body
Slika prikazuje pad Berlinskog zida

# data[].attributes.body
Istočni blok je Crveni komunistički blok ili sovjetski blok, naziv koji se koristi za grupu komunističkih država koje su postojale u Srednjoj i Istočnoj Europi u drugoj polovici 20. stoljeća. Napravljen je od strane Sovjetskog Saveza i država u kojima su komunistički ili prosperitetni režimi uspostavljeni nekoliko godina nakon završetka Drugog svjetskog rata - Poljska, Čehoslovačka, Mađarska, Rumunjska, Bugarska i Njemačka Demokratska Republika.
Blok je formalno organiziran kroz ekonomsku organizaciju, Vijeće za uzajamnu ekonomsku pomoć (SEV), osnovanu 1949., i vojnu organizaciju Varšavskog pakta, osnovanu 1955. godine.