# data[].attributes.headline
Abstraktni ekspresionizem in Jackson Pollock

# data[].attributes.subject
Abstraktni ekspresionizem in Jackson Pollock

# data[].attributes.attachment_link.title
How to paint like Jackson Pollock – One: Number 31, 1950 – with Corey D'Augustine | IN THE STUDIO

# data[].attributes.body
je kot umetnostna in arhitekturna smer nastal pod vplivi tehničnega razvoja leta 1914 v Rusiji, razcvet pa je doživel po oktobrski revoluciji. Izraz »konstruktivistična umetnost« je prvi uporabil slikar Kazimir Severinovič Malevič, s katerim je opisal delo Aleksandra Mihajloviča Rodčenka (1917), Naum Gabo pa ga je leta 1920 predstavil v delu Realistični manifest.

# data[].attributes.body
poznamo ga tudi kot Surealizem. spava deluje pravilno, normalno, vendar dlje časa kot gledamo slike, bolj nenavadne se nam zdijo. Slika je kot opisovanje sanj, ki niso realen.

# data[].attributes.body
Nastala je predvsem kot posledica potrebe po pomirjenju strastnosti in pretiravanj romantike ter njene pogoste izumetničenosti in patetičnosti. tedanji umetniki so kršili vsa pravila umetnosti do sedaj. Gibanje, ki je nastalo v Parizu, je bilo poimenovano po sliki Clauda Moneta; Impression, soleil levant (Impresija, vzhajajoče sonce), ki je nastala v letih 1972/73

# data[].attributes.body
je izraz, ki ne skriva enotnega sloga. Njegova posebnost je vsekakor poudarjanje vsebine (ideje). Govorimo o umetnosti, ki se dotika najrazličnejših področij in pri tem izbira strategije za vsak posamezen primer. Umetnik se lahko dotika stare umetnosti in zahteva, da jo poznamo, dotika se družbe včeraj in danes. Umetnost vzpostavlja odnose, igro, v katero se moramo vključiti, če želimo dojeti sleherno umetnino.

# data[].attributes.body
je smer, v kateri so se umetniki izražali s pomočjo izjemno poenostavljenih oblik, postavljenih v preproste kompozicije. Ime so dobili zaradi minimalne ideje, realizirane na minimalen način. Umetniki zavračajo vsako idejo o globljem pomenu njihovih del. To, kar vidiš je to, kar je.

# data[].attributes.body
Zamenjal je kubizem, konstruktivizem in surealizem. Pojavi se v ZDA. Slikarji slikajo na velikih platnih, s širokimi čopiči in debelimi namazi barv, ki se cedijo s platen. V Evropi slikarji delajo na manjših platnih, pri tem kombinirajo različne materiale, na sliko lepijo mivko, dodajajo kose zarjavele pločevine, bitumen, včasih kurijo barvo na površini slike, iščejo nove oblike in teksture.

# data[].attributes.body
Bistvo ekspresionizma je deformacija stvarnosti: avtor deformira predmet, iztisne občutke na predmet, izžet je na esenco.

# data[].attributes.body
je umetnostni stil, poimenovan po italijanski besedi maniera (v pomenu »način, osebni stil, manira«), ki se je pojavil v zgodovinskem obdobju med renesanso in barokom. Pojavil se je hkrati v slikarstvu, kiparstvu, glasbi, književnosti in gradbeništvu (zlasti kot izumi vodometov, slapov, parkov). Prvi nastopi manierizma so bili v letu 1515 v Italiji, kjer se je razvijal do leta 1600. Drugod po Evropi je zaznamoval obdobja od leta 1550 do 1610 v Franciji in Španiji, od leta 1560 do 1610 v Nemčiji, do leta 1680 pa se je razvijal v severni in srednji Evropi. Umetnostni zgodovinarji danes menijo, da je prav manierizem odprl s svojimi novostmi pot kasnejšim modernim stilom, kot so ekspresionizem, dadaizem, surrealizem in kubizem.

# data[].attributes.body
je umetnostna smer, skrajna oblika realizma. Je neke vrste fotografiranje resničnosti. Avtorji so težili k skoraj znanstvenemu opisovanju realnosti, ki s svojimi biološkimi in socialnimi zakoni obvladuje človeka in njegovo življenje.

# data[].attributes.body
V začetku 20. stol. postane zanimivo prikazovnje 3D teles z razgradno in postavitvijo na 2D prostoru. Slednje imenujemo kubizem, saj natajajo kubične forme.

# data[].attributes.body
je bilo umetniško gibanje, ki je nastalo leta 1916 v Zürichu. Ustvarjalci so se delili na berlinske (npr. George Grosz in John Heartfield), katerih dela so bila politične izjave, ter hannoverske dadaiste (Kurt Schwitters), ki so zavestno odločili za čisto umetnost, brez kakršnihkoli izjav. Toda obojni so poudarjali, da niso umetniki, filozofi ali politiki. Dadaizem se lahko razume tudi kot umetniška reakcija na tragedijo prve svetovne vojne. Ker se je na eni strani zgodil propad obstoječih vrednot in norm, se je temu na drugi strani zoperstavila svobodna in nespoštljiva umetnost, ki je meščane provocirala in blatila.