# data[].attributes.body
Analyse af Ane-Mette

Handling/introduktion:

Teksten “Ane-Mette” er skrevet af Henrik Pontoppidan og udgivet i år 1887.

Temaer.

Klasse, “sætte litteraturen under debat” og realisme

Personkarakteristik

Elsebeth er hovedpersonen. Hun er en fattig enke. Niels er Elsebeth afdøde mand og han var en alkoholiker. Der står i novellen at hun bor på marken med fire børn i en faldefærdig hytte.  Hun har et hårdt liv, hvor hun kæmper med sorg, sult og slid.

Elsebeth’s sociale status kan ses når det bliver stillet op imod Andreas Jensens rige familie. Under novellen er begravelserne et udtryk for klasseforskellen.  Elsebeth skal begrave sin datter for anden gang. Hvor Andreas Jensen som kun lige har mistet sin datter, skal overtage Ane-Mettes gravplads, som er der hvor kjesten skal ligge.

Novellen viser at der er stor forskel på hvordan afdøde behandles. Kjestens begravelse er finere end Ane-Mettes, fordi Kjestens far er rig.

Miljø

Fortæller

I novellen Ane-Mette er der tale om en 3. personsfortæller. Dette kan  ses ud fra det faktum, at personerne bliver bl.a. omtalt som “han” og “hun”. På side 73, linje 1 står der følgende citat, “Siden havde hun vel undertiden søgt tilbage i sin Erindring for at kalde frem for sig et Billede af sin Førstefødte”. Her er “hun”-personen Elsebeth.

Udover det er en 3. personsfortæller, kan man argumentere for at fortælleren er en alvidende 3. personsfortæller. Det kan ses på side 75, 29-30, “Hun var så let om Hjertet nu, følte sig som en, der havde betalt en gammel, tyngende Skyld”. Fortælleren har altså viden om hvordan selve handlingen finder sted, samt hvad de forskellige personer tænker samt føler. At det netop er en alvidende 3. personsfortæller spiller en central rolle i historien. Den læseren en bredere mulighed for at forstå handlingen.

4. Komposition

Handlingen i novellen er opbygget som et lineært forløb. Det giver novellen et realistisk præg. Det begynder med en præsentation, som er en introduktion til miljøet og Elsebeth. Det giver en form for forsmag til novellens tema: rig og fattig.

Der er en lykkelig afslutning. Elsebeth får lov til at give sin datter en god begravelse

5. Genre

6.  Perspektivering

# data[].attributes.body
Referat

En sommertid ved en kirkeport, sidder en kvinde ved navn Elsebeth, i sørge hætte og en sort sjal. Hun er dog kendt for at gå under navnet Niels Nilens brud. Elsebeths mand var en alkoholiker og var glad for brændevin. Det gjorde dog i sidste ende at han døde af det. Niels gjorde alt for at få fat i penge til mere brændevin, selv sørgede han for at der ikke var en skilling af værdi i hjemmet, ved at tage fra børnene selv. Familien havde fire børn og boede i et lille hus, de var fattige og sultne. For 20 år siden mistede Elsebeth en lille pige på 3 år. Graven som den lille pige var begravet i, skulle nu bruges til en anden, og hun skulle derfor graves op. Pigen hed Ann-mette. Moren, Elsebeth var hysterisk og trist, da de fandt hende i graven, som nu skulle bruges til en anden lille pige fra det bedre borgerskab. Moren sørgede for at grave et lille hul til resterne af hende, og håbede på at Gud en gang til, ville passe godt på hende.

Indledning - Det moderne gennembrud, forfatter og genre

Genre: Det der kendetegner en novelle er at der er et enstrenget handlingsforløb og få personer, som også gør sig gældende i novellen Ane Mette.

Fortæller og synsvinkel

Set fra elsebeths(Hovedpersonens) synspunkt

Førstehånds fortæller

Komposition

ydre

Lange sætninger

Lige højre margen

6 sider

indre

Anslag: Vi har anslaget i starten hvor vi høre om moderen der står i trist tøj ved kirkeporten

Presentation: Vi får præsenteret personerne og omgivelserne

Uddybning: Vi får at vide hvor meget manden drikker

Point of no return: Når manden har været ude og drikke den sidste skilling op

Konfliktoptrapning: Manden bliver båret hjem, da han ikke kan stå på egne ben

Klimaks: Ane Mette dør og bliver begravet

Udtoning: Ane Mette bliver gravet op får at gøre plads til et mere velstående dødt barn

Personkarakteristik

Kone ( Elsebeth)

Hun hører til den laveste sociale klasse og bor ude på en mark i en faldefærdig hytte med 4 børn.

Hun er meget fattig og der ses flere eksempler på at hun tilhører den laveste sociale klasse. Hendes hænder er blevet mishandlet pga så meget arbejde og hun går i en fattig højtidsdragt.

Hendes datters fineste tøj består også af en stråhat som er for lille og tøjstøvler der er for store, som betyder at det tøj de har er noget som de har arvet eller fundet/fået, da de ikke har råd til at købe nyt.

Hun har problemer med sorg og skam, men snakker ikke med nogle om hendes lidelser. Man kan sige at hun optræder som en stærk person, da hun ikke fortæller om sin elendighed og søger efter hjælp, men håndtere det selv.

Mand ( Niels Nilen)

Han er en alkoholiker og tigger for at kunne få penge til mere alkohol. Når det står slemt til stjæler han fra familien for at kunne sælge ejendele til at købe mere alkohol. Han stjal så meget fra hjemmet, så der intet tilbage af værdi var. Han har forsømt sin familie og vil gøre alt hvad der skal til for at få dækket sit alkoholmisbrug. Han døde pga hans alkoholforbrug, som var så slemt at hans lever ikke kunne længere.

Miljø/tid

Teksten er skrevet i 1887 og bærer præg deraf, familien er fattig. Manden drikker slet ikke vand han drikker kun brændevin.

Miljøet beskriver et fattigt landbrugssamfund i 1800-tallet.

Miljøet fortæller også om opdelingen af samfundsklasserne, der ses et eksempel hvor Elsebeth bliver nødt til at grave sin afdøde datter op, pga. en rigere families barn skal begraves på det sted. Der står også at de fattige mennesker som ikke havde mange penge til en begravelse kun fik præstens ord og måtte undvære kirkefærd, musik og sang for deres afdøde familiemedlem.

Virkemidler: Sproglige billeder, Metaforer  og Symboler

Temaer

Rig VS Fattig.

Kirken - Flere klokkering hvis man er rig.

Fortolkning og budskab

Perspektivering

Konklusion

# data[].attributes.body
Præsentation

“Ane mette” er skrevet i 1887 af Henrik Pontoppidan. Det er en socialrealistisk novelle der er blevet skrevet under Det Moderne Gennembrud, der var en tid hvor man gjorde oprør mod de idylliske og perfekte idealer fra den tidligere periode, Romantikken. I novellen belyses de tre K’er fra Det Moderne Gennembrud: Klasse, Kirke og Køn.

Pontoppidan kritisere de uretfærdigheder og uligheder der er i det sociale samfund, der især fandtes på landet dengang.

Personkarakteristik

Tid og miljø

Sprog

Fortælleteknik og synsvinkel

Novellen er skrevet med en 3. personsfortæller, som for det meste bruger en ydre synsvinkel, på nær hos Elsebeth, hvor han bruger en indre synsvinkel, hvor vi bliver levet ind i hendes tanker og følelser: ”Og når hun senere tænkte tilbage på sit liv, da var det egentlig kun ét billede, ét lille billede, der kunne sætte hendes hjerte i bevægelse og bringe en tåre i hende øjne under en følelse af smerte.” (s. 111, l. 24-26) Fortælleren forholder sig eller meget objektiv, da han for det meste kun fortæller handlingerne som de sker.  Det virker dog som om at fortælleren har noget sympati for Elsebeth og Ane-Mette.

Komposition

Tema og budskab

Temaet i novellen kan findes ved at sætte flere underemner i modsætning til hinanden. Bud på det overordnede motiv i novellen kan derfor være glæde og sorg, rig og fattig eller liv og død. Budskabet kan i forbindelse med med temaet glæde og sorg, ses som værende en mangel på medfølelse fra dem man ellers tror er en nære.

Perspektivering

# data[].attributes.body
Hvilke analysepunkter vælger i at fokusere på til analysen af Ane-Mette:

Præsentation af analysemetoder og grundlag for hvorfor de specifikke er valgt.

Genre

Novelle.

Komposition

Tid og miljø

linje 4-6“Først efter flere Svingninger… frit med sin murindhegnede Kirkegaard.” Da der er en kirkegård er der ihvertfald en kristen periode. Vejen er ikke optimale, men de er der. Mellem tidlig middelalder og moderne periode. Linje 21-23 “over hvis bølgende… naar Solen gaar ned bag de...” fortæller os det er efterår og bladenes farver fylder meget. side 72 Linje 1-2 bliver der nævnt en kaffekværn, som blev opfundet 1680. Teksten foregår altså mellem 1700-tallet og sen 1900-tallet. Øren kom i 1875, så tekst

Miljø

Det naturlige miljø er store tomme landskaber. Der er meget ensomt “..., hvor en gammel Kampestenskirke ligger ensomt og frit...” (side 1, linje 5).

Personer

Niels

Niels var blot en fattig fjordfisker, men han havde stadig opnået en stilling der sørgede for at hans navn ikke ville blive glemt, sammen med hans livs bedrifter. “...Niels Nilen, der - endda han blot var en fattig Fjordfisker - havde opnaaet et Navnkundighed, der endnu længe vilde bevare hans livs Bedrifter mod Forglemmelse.” S71 L15-17.

Niels Nilen var dog også en dranker i stor stil. Han drak med næsten alle i byen der var over konfirmationsalderen. “Til Forklaring heraf vil det være nødvendigt men ingenlunde tilstrækkeligt at oplyse, at Niels Nilen drak; thi denne Egenskab havde han tilfælles med enhver uberygtet Lillelunder over Konfirmationsalderen.” S71 L18-L20.

Han var så stor en dranker at han næsten kun levede af brændevin og spiste næsten ikke. Hver gang han skulle spise, bliver der set med Ynk at han pinte en lille krumme brød ned. ...Niels Nilen saa godt som udelukkende levede af Brændevin, ja at hans lille indskrumpede, af Spiritus ligesom forbrændte Legeme tilsidst næppe var modtageligt for almindelig menneskelig Føde, saa det var en sand Ynk at se, med hvilket Besvær han pinte blot den mindste Krumme Brød ned gennem sit sammensnerpede Svælg. S71 L21-L25.

Selv om han var en kendt dranker, fik han næsten ros for det. Folk sagde at når han drak, blev han næsten komiker og alle kunne lide når han var fuld, fordi han var så sjov. “Folk sagde da ogsaa, at ‘det at give Niels Nilen fuld er lige saa godt som at komme paa Komædie’.” S71 L40-L41.

Sprog - Stil og tone

Der benyttes mange gamle ord. Ord der ikke benyttes ofte i dag. Der benyttes fx ord som: “Fjerdingmil” (linje 2 side 1), “Rigsort” (linje 12 side 1) og “sildige” (side 1 linje 21).

Der benyttes mange tillægsord. En stor del af navneordene er beskrevet yderligere. Dette ses fx i denne sætning: “En meget varm sommerdag sad sad en midaldrende Kone udenfor Kirkegaadsporten under en Hyldebusk, i hvis tynde Skygge hun havde søgt Ly for den bagende Sol.” (side 2 linje 6). I denne sætning alene er der fire tillægsord.

Temaer

Budskab

# data[].attributes.body
Novellen Ane-Mette er skrevet af Henrik Pontoppidan. Den er udgivet i 1887 og kommer fra samlingen Fra Hytterne.

Novellen handler om den fattige Elsebeth, Niels Nilens brud, som for anden gang må tage afsked med sin afdøde datter, Ane-Mette. Datteren døde som 3-årig for omkring 20 år siden. Nu må resterne af hende graves op, fordi Elsebeth ikke længere har råd til at betale for gravstedet. I stedet bliver gravstedet overtaget af den nyligt afdøde rigmandsdatter Kjesten. Elsebeth begraver i det skjulte sin datter på ny i en lille krog på kirkegården, mens Kjestens store begravelse udspiller sig i baggrunden.

Det fysiske miljø i novellen “Ane-Mette” er et landsbysamfund i 1800-tallet. I begyndelsen af novellen bliver det fysiske miljø beskrevet meget grundigt, og bliver tydeligt præget af kontraster. Da man læser om kirkegården, rummer det nogle forskellige kontraster. Der er både idyl og uhygge på samme tid, og kirkegården beskrives som “nøgen og uhyggelig” side. 70 linje 17. I citatet bliver kirken placeret på et fysisk ophøjet sted. Kirker ligger typisk i højt landskab, så det er en meget realistisk beskrivelse, men det får samtidigt et symbolsk betydning. Miljøet beskriver og kritisere de store klasseforskelle der var i 1800-tallets landsbysamfund. Grundet fortællerens kritiske blik, for vi også øje på uretfærdigheden der var dengang, og et indblik i, hvor svær en tid det var for dem der levede dengang.

Elsebeth

Mor til Ane-Mette. Elsebeth er en fattig enke af Niels Nilen.

Ane-Mette

Ane-Mette er den døde datter som de graver op

Anders Jensen

Rig mand, som bliver sat i kontrast til Elsebeth som er fattig. De nævner at det er mennesker som Anders der har råd til at give deres barn en god begravelse. (s.73, l. 35)

Niels Nilen

Elsebeths afdøde mand, drak sig selv ihjel.

Fortælleren i Ane-Mette er en 3 personsfortæller og fortælleren er alvidende. Vi får nemlig blandt andet et indblik i Elsebeth’s tanker, hvilket kun en alvidende fortæller ved. Vi ser det på side 72 linje 32, da der bliver beskrevet hvad Elsebeth tænker tilbage på. Vi får også alle de ydre detaljer. På side 70 linje 1-21, der bliver der detaljeret beskrevet, hvordan den her by/natur ser ud.

Grundet tiden novellen er skrevet i, er der mange uforståelige og kringlede ord som man ikke bruger længere, eller forstår.

Temaerne i novellen er fattigdom, arbejderklassen, alkohols afhængihed og børnedødlighed.

Fattigdom er en stor del af teksten og meget af historien omhandler fattigdom for eksempel kan elsebeth ikke betale for graven og dermed skal hun grave ist afdøde barn op. Der er en tydelig forskel på elsebeth og anders jensen både mængden af rigdom de har og deres klasse, Elsebeth er i arbejderklassen og anders er gårdejer. Niles er dybt afhængig af alkohol og sælger gerne hele inventaret i huset bare for at få en pæl. Ane-Mette og Anders’ barn døde på trods af at være meget små selv om Anders havde mange døde hans barn alligevel.

Novellen kan perspektiveres til det moderne gennembrud (hvilket også er den tid teksten er skrevet i). I det moderne gennembrud var der er en stor klassedeling og kønsopdeling i samfundet. Dette kommer til udtryk i Ane-Mette ved at Elsebeth bliver beskrevet således, at hun havde en hånd der var mishandlet efter slid på arbejde. Dette siger lidt om arbejdsforholdene dengang. I Novellen bliver der beskrevet at hun kun var kendt som Niels Nilens brud og alt andet om hende, havde man glemt. Dette siger lidt omkring den kønsopdeling der var i samfundet i det moderne gennembrud, hvor at kvinder ikke havde lige så mange rettigheder og de havde kun status hvis de var gift.