# data[].attributes.body
J.J. Thomson  avastas katoodkiirte uurimise käigus elektroni. Tol ajal oli katoodkiirte uurimine populaarne valdkond, kuna tegemist oli omapärase füüsikanähtusega, sellega tegelesid paljud füüsikud. Kui õhtust tühjaks pumbatud klaaskolbi viia kaks elektroodi ja rakendada nende vahele pinge, mida hakati nimetama katoodkiirguseks. Katoodkiiri uurisid füüsikud alates 19.sajandi seitsmekümnendatest aastatest, kuid J.J. Thomsonil õnnestus tõestada katoodkiirte näol, et meil on tegemist negatiivselt laetud osakestega vooga. Neid nimetatakse elektronideks.

# data[].attributes.body
Rain K

# data[].attributes.attachment_link.title
Bohr's Model of an Atom - Class 9 Tutorial

# data[].attributes.body
Rain K
Taani aatomi- ja tuumafüüsik, kvantteooria üks rajajaid.

# data[].attributes.body
Marleen
Aatom koosneb positiivse elektrilaenguga aatomituumast, mida ümbritseb negatiivselt laetud elektronkate ehk elektronkest. Viimane jaguneb elektronkihtideks, mis omakorda koosnevad negatiivse elementaarlaenguga elektronidest.
Aatomituum koosneb lähestikku asetsevatest nukleonidest – positiivse elektrilaenguga prootonitest ja elektrilaenguta (neutraalsetest) neutronitest.

# data[].attributes.body
Mudelid vananevad. Näiteks Thomsoni aatomimudel on andis ettekujutuse aatomist. Aga see ei suutnud lahendada paljusid füüsikanähtusi..

# data[].attributes.body
Mudel on lähend tegelikkusele.

# data[].attributes.body
Ave-Marleen

# data[].attributes.attachment_link.description
Rutherford's Nuclear Atom Experiment In 1910, Rutherford and his coworkers were studying the angles at which alpha particles were scattered as they passed through a thin gold foil. Most particles passed through undeflected, though a few were found to be scattered at large, some even in the direction they had come.

# data[].attributes.body
1. Elektronid on aatomis teatava kindla energiaga olekutes ehk kindlatel energianivoodidel (energiatasemetel).
2. Elektroni üleminekul ühelt energianivoolt teisele aatom kiirgab või neelab elektrimagnetikiirgust, sealhulgas ka valgust.

# data[].attributes.body
Energiakvandi idee tekikis aastal 1900. Max Planck oletas, et elektromagnetkiirguse energia ei ole pidev, vaid diskreetne, muutudes kindla sagedusega kiirguses kindlate portsijonite ehk kvantide kaupa.
Kui aga valgus on footonite voog, siis peabki selle energia olema diskreetne, sest ta on vōrdne voos olevate üksikute footonite energiate summaga.
Panck andis ka valemi energiakavandi arvutamiseks.E=hf

# data[].attributes.body
(1871-1937), Inglise füüsik, tuumafüüsika rajaja.

# data[].attributes.body
Niels Bohr oli Taani aatomi- ja tuunafüüsik, kvantteooria üks rajajaid.

# data[].attributes.body
Kitsas alfaosakeste voog juhiti õhukesele kullast lehekesele ja registreeriti nende kõrvalekaldumine esialgsest liikumissuunast. Selleks ümbritseti katseseade fosforestseeruva ekraaniga, mille sattudes tekitas alfaosakestest silmaga nähtava sähvatuse. Katse andis tulemuseks, et suurme osa alfaosakestest läbis kullast lehekese otse või kaldus veidi oma esialgsest suunast kõrvale, kuid leidus ka osakesi, mis kaldusid oluliselt kõrvale, ja ka neid mis põrkusid lehest tagasi. Selleks et põhjendada

# data[].attributes.body
Kõik teadmises aatomitest ja teistest mikromaailma objektidesr on kaudsed ja täienevad iga uue katsega.

# data[].attributes.body
Liina
1901 esimene aatomimudel.
Aatomi läbimõõt 1Å (10-10 m).
Kuna aatom on elektriliselt neutraalne oletas Thomson, et võime aatomit vaadelda positiivselt laetud kerana, mille sees paiknevad negatiivse laenguga elektronid.
Näiliseat lihtsusest hoolimata seletas Thomsoni mudel omamoodi ka füüsikalisi nähtusi, nagu näiteks, miks erineva lainepikkusega valgus murdub erinevalt.

# data[].attributes.body
Tavamõistes on mudel midagi järeletehtut, midagi "mitte päris".