# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk dokumentarserie om kroppens fantastiske organer. (13:15) Denne gangen handler det om nesen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk dokumentarserie om kroppens fantastiske organer. (12:15) Denne gangen handler det om øynene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk dokumentarserie om kroppens fantastiske organer. (11:15) Denne gangen handler det om ørene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk dokumentarserie om kroppens fantastiske organer. (9:15) Denne gangen handler det om munnen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk dokumentarserie om kroppens fantastiske organer. (4:15) Denne gangen handler det om huden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vil du vite mer om hvordan det kan være å se eller høre dårlig og hvilke tiltak som kan kompensere for nedsatt syn og hørsel?

Gå inn på syns- og hørselssimulatorene våre! Her kan du se eller høre hvordan ulike syns- og hørselsnedsettelser kan arte seg for ulike aldersgrupper i forskjellige dagligdagse situasjoner. Ved å klikke på "tiltak", vil du få opp en liste med ulike råd og tiltak for å kunne se og høre bedre.

Det er imidlertid viktig å merke seg at syns- og hørselsinntrykk er svært individuelle, selv for to personer som har den samme syns- eller hørselsnedsettelsen. Det vi presenterer i disse simulatorene gir derfor bare en antydning om hvordan det kan arte seg. Mange ulike forhold spiller inn, så som diagnose, grad av nedsettelse, alder, funksjon, tilleggsvansker, dagsform, situasjon/aktivitet, fysiske miljø (blant annet lyd- og lysforhold) osv.

Synssimulator

Hørselssimulator

# data[].attributes.attachment_link.description
Vil du vite mer om hvordan det kan være å se eller høre dårlig og hvilke tiltak som kan kompensere for nedsatt syn og hørsel? Gå inn på syns- og hørselssimulatorene våre! Her kan du se eller høre hvordan ulike syns- og hørselsnedsettelser kan arte seg for ulike aldersgrupper i forskjellige dagligdagse situasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Krystallsyken (BPPV: Benign paroksysmal posisjonsvertigo) er en lidelse som skyldes forandringer i balanseorganet i innerøret. Tilstanden opptrer ofte som akutt svimmelhet. Diagnosen er ikke farlig, men kan være svært ubehagelig.

Vi har krystaller som er lagret i Utricle (en del av indreøret), som kan beskrives som et svømmebasseng fullt av krystaller. Når man beveger seg vil disse krystallene bevege seg rundt i bassenget, og sende informasjon til hjernestammen om hvordan hodet beveger seg i forhold til gravitasjonen.
Ulike former for svimmelhet

Derfor blir man svimmel av krystallsyken

Ifølge Nasjonalt kompetansesenter for vestibulære sjukdommar, ligger årsaken til denne sykdommen i det indre øre.

Balanseorganet sitter i labyrinten i det indre øret. I labyrinten finnes sanseorganer som inneholder otolitter. Dette er ørsmå "steiner" eller kalsiumkarbonatkrystaller som sitter festet til en membran. Dersom otolittene løsner fra membranen, vil de kunne flytte seg omkring i labyrinten og irritere balanseorganet når du beveger på hodet. Dette skjer særlig når de havner i en del av labyrinten som kalles buegangene. Man kan gjøre hodebevegelser for å få otolittene ut av buegangene og på den måten bli kvitt symptomene.

Når man beveger seg fremover, bakover, sideveis eller roterer, vil væsken i ørets bueganger flytte seg og sende nevrologiske impulser til hjernestammen. Krystallsyke oppstår når krystallene fra Utricle faller inn i en av buegangene.
Det finnes flere sykdommer som kan gi lignende symptomer, virus på balansenerven er den av dem. Ménières sykdom er en annen.

Forekomst av krystallsyken

Krystallsyken er den vanligste årsaken til plutselig innsettende svimmelhet. Den forekommer i alle aldersgrupper, men forekomsten stiger raskt etter at man er fylt 30. Kvinner er noe mer utsatt enn menn.

- Vi regner med at omkring 80 000 nordmenn opplever sykdommen i løpet av et år. Den er sjelden det forekommer hos barn, sier Frederik Kragerud Goplen, overlege ved Haukeland Universitetssykehus, og forfatter av boken "Svimmelhet - diagnostikk og behandling".

Symptomer på krystallsyken

Akutt svimmelhet med følelse av rotasjon

Ustøhet - behov for å holde seg fast

Anfall fremprovoseres av hodebevegelser eller stillingsforandring

Svimmelhet følges ofte av ufrivillige rytmiske øyebevegelser

Oppkast kan forekomme

Anfallene varer vanligvis bare i 10-20 sekunder, men du kan være noe svimmel og ustø når du er oppe og går .

Les mer om: Svimmelhet

Behandling av krystallsyken

Sykdommen har en tendens til å bli bra av seg selv, men symptomene gir seg raskere etter behandling med såkalte reposisjonsmanøvre. Disse manøvrene får steinene til å falle ut av buegangene i det indre øret. Tilbakefall er vanlig, men kan behandles på samme måte.

- Behandling starter så snart diagnosen er stilt. Alle varianter av krystallsyke kan behandles med hjemmeøvelser, men behandlingen tar lengre tid og er mer krevende for pasienten. Det er sjelden nødvendig med kirurgiske inngrep, sier Goplen.

Epleys manøver

Ifølge nhi.no er behandling med Epleys manøver mer effektiv enn hjemmeøvelser. Det viktigste er at den som utfører manøveren kjenner metoden og har kunnskapene som trengs for å stille riktig diagnose.

Epleys manøver innebærer at du sitter på undersøkelsesbenken med hodet vridd til den ene siden. Deretter legges du raskt ned med hodet utenfor benken. Legen holder hodet ditt. Etter et halvt minutt vrir legen hodet ditt til motsatt side. Etter et nytt halvminutt ruller du deg over på siden mens hodet fortsatt er vridd ca. 45°, og hodet vil da være vendt mot gulvet. Denne manøveren gjentas om nødvendig flere ganger til svimmelheten er borte.
Har du spørsmål om krystallsyken eller andre sykdommer? Send inn ditt spørsmål til en av våre leger her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Krystallsyken (BPPV: Benign paroksysmal posisjonsvertigo) er en lidelse som skyldes forandringer i balanseorganet i innerøret. Tilstanden opptrer ofte som akutt svimmelhet. Diagnosen er ikke farlig, men kan være svært ubehagelig. Vi har krystaller som er lagret i Utricle (en del av indreøret), som kan beskrives som et svømmebasseng fullt av krystaller.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En person har fått fjernet øyet og en annen fikk hull i begge øynene etter fyrverkeriet nyttårsaften.

På landsbasis fikk tolv personer øyeskader av fyrverkeri nyttårsaften.

- Fire av de tolv er alvorlig skadet. De åtte andre har øyeskader som er moderat alvorlige. Ingen av dem som er skadet rapporterer å ha brukt vernebriller da ulykken skjedde, sier overlege Nils Bull ved Øyeavdelingen på Haukeland universitetssykehus på sykehusets hjemmesider.

Bull fører hvert år statistikk over antall øyeskader som følge av fyrverkeri landet rundt.

- Tre av de fire alvorlige øyeskadene og seks av de moderat alvorlige skadene skjedde etter bruk av effektbatteri. En person har fått øyet fjernet. Ved en av de alvorlige skadene ble det hull i begge øynene, sier Bull.

Les også: Norges fem største byer fyrer av over to millioner skattekroner nyttårsaften

Minst ni av de tolv skadene er knyttet til bruk av effektbatterier, opplyser Bull til VG.

- Effektbatteriene er svært potente, og kan gi store skader. Det kan være at folk tror det kun er pinneraketter som er farlige, men det er absolutt ikke tilfelle, sier Bull.

Ikke sett noe verre

Til VG sier Bull at tilfellet med personen som fikk hull i begge øynene, er det alvorligste han noensinne har vært borti på nyttårsaften, siden han begynte som øyelege i 2002.

- Konsekvensene vil vise seg etter hvert. Vedkommende er fortsatt under intensivbehandling, men det er særdeles alvorlig, sier Bull.

Det er en voksen person som fikk disse skadene.
SE VIDEO: Filmet fyrverkeri med dronekamera
For et par år siden skrev VG at rakettforbudet ikke har hjulpet mot de alvorligste skadene, selv om det totale antallet skader har gått ned (se faktaboks).

Nyttårsaften 2008/2009 var den første etter forbudet mot raketter med styrepinner. Det året og året etter var det færre skader totalt, men på samme nivå som årene før når det gjelder de mest alvorlige øyeskadene.

Siden forbudet har stadig flere kommuner begynt å skyte opp eget fyrverkeri, slik at privatpersoner kan slippe å gjøre det selv.

Kommuner tar større ansvar

En gjennomgang VG gjorde tidligere i uken, viser at landets fem største byer bruker til sammen over to millioner kroner på eget fyrverkeri.

Kommunene forsvarer pengebruken blant annet med at øyeskader koster langt mer enn dette.

Ifølge en undersøkelse analysebyrået YouGov har gjort for forsikringsselskapet If, svarer én av to nordmenn at de har opplevd fyrverkeri ute av kontroll, skriver forsikringsselskapet i en pressemelding.

55 prosent svarer at fellesfyrverkeri er et flott tiltak og at de derfor dropper å ta med eget fyrverkeri.

23 prosent mener imidlertid at fellesfyrverkeri er et flott tiltak, men at de uansett fyrer opp eget.

Vil ha forbud mot privat fyrverkeri

I 2016 har den internasjonale øyelegeforeningen International Council of Opthalmology gått inn for forbud mot privat fyrverkeri.

Den norske øyelegeforeningen støtter dette forslaget, og har nå skrevet et brev til Direktoratet for Samfunnssikkerhet og Beredskap og bedt om et slikt forbud i Norge, skriver Haukeland universitetssykehus i nyhetsmeldingen.

- Jeg vil ha et forbud slik at vi slipper slike tilfeller, sier Bull til VG.
- Men skjer ikke slike skader ved kontrollert oppskyting av kommunene?
- Nei, når pyroteknikere gjør det, så skjer det så å si aldri skader.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tolv personer fikk øyeskader nyttårsaften - fire alvorlige

# data[].attributes.attachment_link.description
En person har fått fjernet øyet og en annen fikk hull i begge øynene etter fyrverkeriet nyttårsaften. På landsbasis fikk tolv personer øyeskader av fyrverkeri nyttårsaften. - Fire av de tolv er alvorlig skadet. De åtte andre har øyeskader som er moderat alvorlige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Med øynene våre kan vi enkelt beskrive ting rundt oss. Det samme gjelder også for ørene og munnen. Men med luktesansen er det annerledes, og selv vanlige lukter som banan eller kokos kan være vanskelig å beskrive og kjenne igjen.

I en ny studie fra blant annet Stockholms universitet har forskere undersøkt sammenhengen mellom språk og lukt.

De tok bilder av hjernene til folk som skulle prøve å knytte ord vekselvis til enten lukter eller bilder. Det viste seg at de brukte helt ulike steder i hjernen når de skulle avgjøre om ord passet med en lukt, enn når utgangspunktet var et bilde.

- Disse funnene kan hjelpe oss til å forstå hvorfor det er så vanskelig å gjenkjenne lukter, sier Jonas Olofsson, forsker i psykologi ved Stockholms universitet.

Først ord, så lukt

Deltakerne fikk først enten et bilde eller en lukt. Deretter fikk de et ord som noen ganger passet med det første sanseinntrykket, andre ganger ikke.

Det viste seg at de brukte lengre tid og svarte oftere feil i de testsituasjonene som begynte med en lukt.

Tidligere forskning har vist at når vi blir presentert for et bilde av for eksempel en rose, etterfulgt av ordet sitron, blir språkdelen av hjernen vår aktivert.

Når forskerne i denne studien vekslet mellom å vise forsøkspersonene et bilde og en lukt, så de at hjernen ble aktivert på forskjellige steder avhengig av om det var et bilde eller en lukt som skulle passe til ordet.

Vi vet fra før at folk har større problemer med å beskrive lukt enn for eksempel synsinntrykk, men dette er første gang forskere kan vise hvordan vi bruker forskjellige deler av hjernen for dette.

Funnene er publisert i Journal of Neuroscience, og forskerne mener resultatene kan være nyttige i utviklingen av dufttester for demente.

Hvorfor lukt er så vanskelig

Det finnes mange teorier om hvorfor det er så vanskelig for oss mennesker å beskrive lukt. Én teori er at luktesansen evolusjonsmessig er veldig gammel, og kanskje ikke ment for å bli brukt i en så sosial levemåte vi lever i nå.

- Nyere deler av menneskehjernen er nemlig i stor grad tilpasset våre sosiale liv, sier Lasse Pihlstrøm, som er lege og forsker i nevrologi.

- Vi kommuniserer med bevegelser og lyder, men kan jo ikke kommunisere med lukt på samme måte.

En annen teori er at språkområdet i hjernen har mye lettere tilgang til bearbeidet informasjon fra øynene våre enn fra nesen vår. Det er fordi den informasjonen som kommer fra øynene har vært gjennom flere ledd i hjernen, som gjør det lettere for oss å sette ord på den.

- Når det gjelder lukt kommer informasjonen mye fortere fram, noe som betyr at den ikke blir særlig bearbeidet.

Pihlstrøm forteller også hvordan et synsinntrykk kan plukkes fra hverandre til helt grunnleggende komponenter som farger, kontraster og linjer, mens lukt i større grad kommer som helstøpte sanseinntrykk, som kanskje ikke kan deles opp på samme måte.

- Men det har vært hevdet at mennesket kan identifisere en billion unike lukter, sier han.

Stammesamfunn beskriver lukt mer avansert

Det folk som er mye bedre til å beskrive lukt enn oss her i Norden. I regnskogen ved grensen mellom Thailand og Malaysia lever et stammesamfunn som er spesielt gode på å beskrive lukt.

I regnskogen kan det være kritisk å kunne gjenkjenne lukt og beskrive den for andre. Giftige og spiselige planter kan ligne hverandre, men lukte forskjellig. Lukt har altså stor betydning for kulturen.

Forskere har funnet at jahai-folket kan beskrive lukt svært avansert, med begreper som presist betegner ulike deler av ulike lukter.

Pihlstrøm forteller om et eksperiment gjort tidligere i år av forskere fra universitetene i Nijmegen og Lund, der beskrivelser av farger og lukter hos jahai-folket og amerikanere ble sammenlignet.

Da amerikanske forsøkspersoner ble presentert for lukter som kanel, sjokolade eller løk, var beskrivelsene lange, upresise og sprikende. Deltakerne fra jahai-stammen karakteriserte derimot luktene på en presis, abstrakt måte, som faktisk varierte lite fra person til person. Og dette på tross av at mange av luktene var ukjente for dem på forhånd.

- Jahai-folket ser ut til å kunne isolere grunnleggende egenskaper ved lukt, like enkelt som vi knytter farger til ting vi ser, sier Pihlstrøm.

Øve på lukt

Men hva har de som ikke vi har? Og hva kommer først, ordene eller sanseopplevelsene?

Pihlstrøm mener at en mulighet kan være at den sentrale plassen lukt har i jahai-kulturen, som gjør at evnen til å tolke sanseinntrykk fra nesen og å sette ord på dem blir øvd opp tidlig og utviklet til et høyere nivå.

- Kanskje virkeliggjør de på denne måten et potensial vi alle er født med, men få realiserer fordi andre sanseinntrykk er viktigere å snakke om i vår hverdag, sier Philstrøm.

Kan lukt si noe om Alzheimers?

Evnen til å kjenne igjen lukt er en av de tingene som blir svekket i de tidlige stadiene av Alzheimers.

Forskerne bak studien i Stockholm mener at den kan bidra til å hjelpe arbeidet med å diagnostisere personer med Alzheimers og demens.

- Nå som vi vet mer om hvilke områder av hjernen som gjenkjenner lukter, kan vi lage bedre tester for de som er utsatt for demens, sier Jonas Olofsson.

Lassse Pihlstrøm i Oslo er imidlertid mer skeptisk.

- Jeg skal ikke utelukke at studien kan bidra til at lukttester blir mer populære og kanskje spesifikt mer interessante for forskere i Alzheimer-feltet. Det er likevel et problem at det finnes mange andre årsaker også til dårlig luktesans.

- Jeg tror denne studien er mest interessant fordi den lærer oss noe grunnleggende om samspillet mellom sansning og språk i hjernen - hos friske mennesker, avslutter Pihlstrøm.

Referanse:

Jonas K. Olofsson m.fl.: A Designated Odor-Language Integration System in the Human Brain. The Journal of Neuroscience, November 2014; doi: 10.1523/JNEUROSCI.2247-14.2014

# data[].attributes.attachment_link.description
Med øynene våre kan vi enkelt beskrive ting rundt oss. Det samme gjelder også for ørene og munnen. Men med luktesansen er det annerledes, og selv vanlige lukter som banan eller kokos kan være vanskelig å beskrive og kjenne igjen. I en ny studie fra blant annet Stockholms universitet har forskere undersøkt sammenhengen mellom språk og lukt.