# data[].attributes.headline
Arro., G. Eneserefleksiooni seosed  sotsiaalse toimetulekuga  ühe- ja mitmekeelsete õpilaste hulgas. (2014). Eesti Haridusteaduste Ajakiri, nr 2(1), 162–185.

# data[].attributes.subject
Arro., G. Eneserefleksiooni seosed  sotsiaalse toimetulekuga  ühe- ja mitmekeelsete õpilaste hulgas. (2014). Eesti Haridusteaduste Ajakiri, nr 2(1), 162–185.

# data[].attributes.body
https://ojs.utlib.ee/index.php/EHA/article/view/eha.2014.2.1.07/1242

# data[].attributes.headline
Õpetaja, kes ise refleksiooni kasutab, õpetab seda ka oma õpilastele.

# data[].attributes.subject
Õpetaja, kes ise refleksiooni kasutab, õpetab seda ka oma õpilastele.

# data[].attributes.headline
Cambridge Assessment. Getting started with Reflective Practice.

# data[].attributes.subject
Cambridge Assessment. Getting started with Reflective Practice.

# data[].attributes.body
https://www.cambridge-community.org.uk/professional-development/gswrp/index.html

# data[].attributes.headline
Ehala, M., Laar, T.,  Soodla, K., Sõrmus, K.,  Vija, M. Gümnaasiumi praktilise eesti keelekursuste metoodika õpik. Tartu Ülikooli Kirjastus.

# data[].attributes.subject
Ehala, M., Laar, T.,  Soodla, K., Sõrmus, K.,  Vija, M. Gümnaasiumi praktilise eesti keelekursuste metoodika õpik. Tartu Ülikooli Kirjastus.

# data[].attributes.body
https://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41077/eesti_keele_kursuste_metoodika.pdf?sequence=1&isAllowed=y

# data[].attributes.body
http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=refleksioon&F=M

# data[].attributes.headline
Gates, B. (2013). Teachers Need Real Feedback. 

# data[].attributes.subject
Gates, B. (2013). Teachers Need Real Feedback. 

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=81Ub0SMxZQo&ab_channel=TED

# data[].attributes.body
Refleksiooni mõiste tuleneb ladina keelest. Sõna reflectere tähendab akent, tagasipeegeldumist, tagasipöördumist.

# data[].attributes.body
(Allikas: dreamstime)

# data[].attributes.headline
Õppimise teenistuses laseb see peegeldumine jõuda meie kogemuste metafoorsel valgusel teadvusesse mõistmaks toimunu sisu ja edukust. See on sillaks kogemuse ja õppimise vahel  (Reed & Koliba, 1995). 

# data[].attributes.subject
Õppimise teenistuses laseb see peegeldumine jõuda meie kogemuste metafoorsel valgusel teadvusesse mõistmaks toimunu sisu ja edukust. See on sillaks kogemuse ja õppimise vahel  (Reed & Koliba, 1995). 

# data[].attributes.body
refleksioon ‹-i 21›
1. peegeldus; kajastus
2. (filosoofiline) mõtisklus; omaenda mõtete ja elamuste analüüs, enesevaatlus.

# data[].attributes.body
https://tulevikuopetaja.edu.ee/moodul-v/refleksioon-opetaja-professionaalses-arengus/

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=ofGaDa3o6qQ&ab_channel=Dr.AndyJohnson

# data[].attributes.headline
Leijen, Ä., Pedaste, M., Peitel, T., Tamm, A. Nüüdisaegne õpikäsitus. e-kursus

# data[].attributes.subject
Leijen, Ä., Pedaste, M., Peitel, T., Tamm, A. Nüüdisaegne õpikäsitus. e-kursus

# data[].attributes.body
https://sisu.ut.ee/opikasitus

# data[].attributes.headline
Marzano, R. J. Becoming a Reflective Teacher

# data[].attributes.subject
Marzano, R. J. Becoming a Reflective Teacher

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=UgrFx_gE89g&feature=emb_title&ab_channel=PCG

# data[].attributes.headline
Reed, J., & Koliba, C. (1995). Facilitating reflection. 

# data[].attributes.subject
Reed, J., & Koliba, C. (1995). Facilitating reflection. 

# data[].attributes.body
http://www.uvm.edu/~dewey/reflection_manual/.

# data[].attributes.body
Refleksiooni kui tagasivaatamine, analüüsimaks õpetamise efektiivsust saab definitsiooni järgi toimuda tegevuse järgselt. Refleksioon võib toimuda ka mingi tunnitegevuse järgselt õppetunni ajal, et mitte-efektiivselt toimivat võtet muuta vastavalt olukorrale. Kuid sügavam refleksioon nõuab keskendumist ja aega, võimalust märkmeid teha. Seega toimub refleksioon pärast tundi. Hea, kui reflekteerimine oleks õpetaja igapäevatöö osa. Uuriv refleksioon toimub pikema perioodi vältel. Refleksiooniprotsessi tulemus peaks kanduma üle õpetaja tegevusse – oma töös tagasivaatamine ja mõtestamine, tegevuse analüüs peaks viima uuenenud tegevuskavani edaspidise tarbeks. (HITSA)

# data[].attributes.body
leidis, et õpetaja võiks reflekteerimisel kasutada tundide videosalvestamist ning olla tuttav parimate õpetamispraktikatega.

# data[].attributes.headline
Vaata Bill Gates'i esinemist TED-konverentsil

# data[].attributes.subject
Vaata Bill Gates'i esinemist TED-konverentsil

# data[].attributes.body
Kolmeosalist õppetundi, mis koosneb evokatsioonist, mõtestamisest ja refleksioonist, kasutatakse tänapäeval kõige sagedamini. On oluline, et õpetaja selle tunniosa eelnevalt planeerib, et teised tunniosad liialt pikaks ei kujuneks.
(Ehala jt)
Õpilane reflekteerib oma tegevusi tunni lõpus.
Refleksioon võib toimuda ka pärast ülesande lahendamist.

# data[].attributes.body
...iseloomustamaks erinevaid tasandeid, mis võivad mõjutada õpetaja tegutsemist. Sisemised tasandid - missioon, identiteet - määravad toimimise välimistel tasanditel või vastupidi. (HITSA)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Järgnev „ SIBULA" mudel iseloomustabki refleksiooni teist aspekti - sisu - näitab erinevaid tasandeid, mis võivad mõjutada õpetaja tegutsemist. Sisemised tasandid määravad isiku toimimise välimistel tasanditel (keskkond), kuid on võimalik ka vastupidine mõju, väljastpoolt sissepoole.

1. KESKKOND - Millega ma kohtusin? Millega end sidusin? See tasand viitab kõigele sellele, mida õpetaja kohtab väljaspool iseennast (nt õppekava, koolikultuur jne)

2. KÄITUMINE - Mida ma teen? Refleksioonis keskendutakse nii efektiivsetele kui ka ebaefektiivsetele käitumismudelitele

3. PÄDEVUS, OSKUSED - Milles olen pädev, hea?

4. TÕEKSPIDAMISED, USKUMUSED - Mida ma usun? See tasand viitab ümbritsevale maailmale, mis on sageli tundmatu.

5. IDENTITEET- Kes ma olen (oma tööga seoses)? Arutletakse teemadel, kuidas me ennast ja oma enesekontseptsiooni kogeme.

6. MISSIOON - Mis mind inspireerib? Mis on minu üldisem olemus? Mis annab tähenduse ja olulisuse meie tööle ja elule? Arutletakse näiteks selle üle, miks inimene otsustas saada õpetajaks. Lisaks üldised maailmavaatelised küsimused.

Allikas: Korthagen, F., & Vasalos, A. (2005). Levels in Reflection: Core Reflection as a Means to Enhance Professional Growth. Teachers and Teaching: Theory and Practice 11 (1), 47-71.
Veel mudeleid (soovi korral lisalugemiseks):

# data[].attributes.attachment_link.description
Järgnev „ SIBULA" mudel iseloomustabki refleksiooni teist aspekti - sisu - näitab erinevaid tasandeid, mis võivad mõjutada õpetaja tegutsemist. Sisemised tasandid määravad isiku toimimise välimistel tasanditel (keskkond), kuid on võimalik ka vastupidine mõju, väljastpoolt sissepoole. KESKKOND - Millega ma kohtusin? Millega end sidusin?

# data[].attributes.body
Kui õpetajadiplom taskus ja ülikool seljataga, ei olda valmis õpetaja. Õpetaja (nagu teisedki) - üha areneb, üha arendab ennast.

# data[].attributes.body
Kui efektiivne oli minu tund? Kas ma saavutasin seatud eesmärgi? Mida oleks võinud teha teisiti?
Kuidas saavutada õpilaste õppimisrõõm ja -ind?
Kuidas aidata õpilastel kasutada oma täit potentsiaali?
Kas viis, kuidas õpetan, on teaduspõhine?
Kui hästi mul läks?
Mida ma järgmiseks tegema peaksin?

# data[].attributes.headline
Solomon Au Yeung . Reflective Teaching: an Element of Life-Long Learnin.

# data[].attributes.subject
Solomon Au Yeung . Reflective Teaching: an Element of Life-Long Learnin.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=N9OSBpiwofk&ab_channel=TEDxTalks

# data[].attributes.body
Refleksioonil on oluline osa õpetaja professionaalses arengus. Refleksioon aitab õpetajal ja õpilasel hinnata oma töö tulemuslikkust ja efektiivsust.
Refleksiooni kaudu leitakse soorituses nõrgad kohad ning otsitakse võimalusi tegevuse efektiivsemaks muutmiseks.

# data[].attributes.body
teadvustatus ja analüüs

kogemus ja õppimine

sotsiaalsus ja distantseerumine

suunatus tulevikku

(HITSA)

# data[].attributes.headline
Refleksioonioskus   on   uuringute põhjal seotud paremate suhete ja subjektiivse heaoluga.

# data[].attributes.subject
Refleksioonioskus   on   uuringute põhjal seotud paremate suhete ja subjektiivse heaoluga.

# data[].attributes.body
(Arro)

# data[].attributes.body
Õpilane:

oma õppimiskogemuse hindamine ja analüüs

teadmiste kinnistamine

metakognitsioon

eneseanalüüs, oma käitumise põhjuste analüüs

Õpetaja:

enda professionaalse tegevuse mõistmine ja arendamine

täiustamist vajavate teadmiste ja omaduste märkamine

efektiivsete töövõtete, ülesandetüüpide ja käitumismallide märkamine

situatsiooni analüüs nii selle toimumise ajal kui pärast seda

# data[].attributes.body
Refleksioon on lõputult korduv ring:

õpetamine

õpetamise efektiivsuse hindamine

uute õpetamisviiside kaalutlemine õppimise kvaliteedi tõstmiseks

nende praktikas katsetamine

alustad ringi otsast peale pisut kogenenumana

Reflektiivne praktika on õppimine läbi kogemuste ja kogemustest õppimine. (Cambridge)

# data[].attributes.body
Refleksioon aitab õpetajal ja õpilasel oma tööd paremini mõtestada, analüüsida, parendada, eesmärke seada - efektiivsemalt õpetada ja õppida.
Ei saa õpetajana alati õnnestuda: ükski tund ei ole ideaalne, alati saab midagi paremini teha. Ideaalse tunni poole tasub pürgida. Heast tunnist saab kaasa võtta parima: head võtted, ülesanded. Vajakajäämisi analüüsides saab oma tööd parendada.
Olles reflekteeriv õpetaja, on lihtsam toetada ka õpilasi reflekteerivateks õppuriteks saamisel.

# data[].attributes.body
Ei ole olemas ideaalset tundi, igas tunnis saanuks teha midagi paremini.

# data[].attributes.attachment_link.title
REFLECTIVE TEACHING IS EFFECTIVE TEACHING

# data[].attributes.body
Kui refleksioonist jääb väheks, aitab kolleegi tagasiside.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reflective Teaching: an Element of Life-Long Learning | Solomon Au Yeung | TEDxEdUHK

# data[].attributes.body
(HITSA)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Antud mudel ( (Korthagen & Vasalos, 2005) sobib refleksiooni struktureeritud protsessi kirjeldamiseks. (Nimetus tuleneb inglise keelsete etappide nimetuste esitähtedest).

Selle lähenemise puhul refleksioonile on oluline tasakaalustatud fookus mõtlemisele, tundmisele, tahtmisele ja tegevusele ( thinking, feeling, wanting, acting).

1. etapp => TEGEVUS (A - action) - toimub reaalne tegevus või kogemus (nt eesti keele tunnis)

2. etapp => TAGASIVAADE TEGEVUSELE (L - looking back on the action) - pärast tegevust (või ka selle kestel) mõeldakse tagasi 1. etapile. Eriti toimub see juhul, kui midagi läks teisiti kui planeeriti, ei õnnestunud vms. Minnakse edasi järgmisse etappi.

3. etapp => TEADLIKKUS OLULISTEST ASPEKTIDEST (A - awareness of essential aspects) - siin saavad kindlad aspektid kindla tähenduse, otsitakse seoseid. Saadakse näiteks aru, mis põhjustas ebaedu esimeses faasis (nt jäeti mingite asjade seletamiseks liiga vähe aega)

4. etapp => ALTERNATIIVSETE TEGEVUSMUDELITE LEIDMINE (C - creating alternative methods of action) - valitakse teistsugune lähenemine või käitumisviis (nt jäetakse rohkem aega seletamiseks).

5. etapp => UUE TEGEVUSE PROOVIMINE, KATSETAMINE (T - trial) - see on juba uus tegutsemine ja seega uue ringi algus.Õpetaja peaks iseseisvalt läbima kõik need viis faasi, kuid tegelikult vajatakse alguses sageli juhendaja või kolleegi abi.

See ALACT mudel kirjeldab refleksiooni protsessi struktuuri (erinevaid järgnevaid etappe), kuid ei kirjelda refleksiooni SISU.

# data[].attributes.attachment_link.description
Antud mudel ( (Korthagen & Vasalos, 2005) sobib refleksiooni struktureeritud protsessi kirjeldamiseks. (Nimetus tuleneb inglise keelsete etappide nimetuste esitähtedest). Selle lähenemise puhul refleksioonile on oluline tasakaalustatud fookus mõtlemisele, tundmisele, tahtmisele ja tegevusele ( thinking, feeling, wanting, acting).

# data[].attributes.body
(HITSA)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Tegevuse/situatsiooni/objekti kirjeldus - vastatakse küsimusele: mis toimus? Lihtne ja objektiivne kirjeldus. Siin ei anta hinnanguid ega tehta järeldusi. Näiteks kirjeldatakse: kus toimus; kes seal veel olid; miks seal oldi; mida tehti; milline oli tegevuse kontekst; mis toimus; milline oli tema osa selles; milline roll oli teistel; milline oli tulemus.

2. Tunnete kirjeldus - vastatakse küsimusele: millised olid tunded? Meenutatakse ja mõeldakse selle üle, mis tunded olid kogemuse saamise ajal ja pärast seda. Siin tasemel veel ei analüüsita. Näiteks räägitakse: alguse tunnetest; mida tunti selle ajal; mis tunne tekkis; kuidas teised end tundsid; mida tuntakse kogemuse tulemustest; mida tuntakse praegu. Väljendatakse põhiemotsioone: rõõmu, viha, üllatust, vastikust, hirmu, kurbust.

3. Hinnangu andmine - vastatakse küsimusele: Mida oli head ja halba selles kogemuses? Hinnatakse või tehakse otsuseid saadud kogemuse kohta. Näiteks arutletakse: mida oli head selles kogemuses; mida oli halba selles kogemuses; mis läks hästi; mis ei läinud nii hästi.

4. Analüüsimine - vastatakse küsimusele: Milline oli selle situatsiooni mõte? Tuuakse ideid väljastpoolt saadud kogemust, mis aitavad selle üle arutleda. Kogemus jagatakse osadeks ja analüüsitakse eraldi. Vaadeldakse olukorda mitmest aspektist. Analüüsitakse enda tugevusi ja nõrkusi, võimalusi jms. Näiteks analüüsitakse: mis ja miks läks hästi; mida ja miks tehti hästi; mida teised tegid hästi; miks läks halvasti; kuidas tehti või kuidas teised kaasa aitasid; mis aitas ja mis ei aidanud.

5. Järelduste tegemine - vastatakse küsimusele: mida veel saab teha? Kogemusest ja selle analüüsimisest tehakse nii üldiseid kui ka isiklikke järeldusi. Antakse ülevaade enda ja teiste inimeste käitumise panusest tegevuse tulemustele ning sellele, mida oleks saanud teha teistmoodi. Näiteks arutletakse: alternatiivsete tegevuste ja lähenemiste üle; mida saaks teha teisiti (isegi kui kõik läks hästi); kas negatiivseid tegevusi saab vältida; kas positiivseid tegevusi saab teha efektiivsemaks; räägitakse järeldatud teadmistest, kuid mitte konkreetselt teadmise rakendamisest, kasutamisest.

6. Tegevusplaani koostamine - vastatakse küsimusele: kui see situatsioon toimub uuesti, mida ma teeksin? Arutletakse sama situatsiooni kordumise üle ja plaanitakse, mida siis tehakse - kas tegutsetakse teistmoodi või samamoodi. Näiteks: mida tuleb tulevikus teha, et suurendada tõenäosust saada sarnaseid positiivseid tulemusi või vähendada tõenäosust saada negatiivseid tulemusi; mida on vaja õppida; kuidas võiks seda õppida; räägitakse konkreetselt millegi rakendamisest, kasutamisest edaspidi/tulevikus.

Allikas:Gibbs, G. (1988). Learning by Doing: A guide to teaching and learning methods. Birmingham: SCED.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegevuse/situatsiooni/objekti kirjeldus - vastatakse küsimusele: mis toimus? Lihtne ja objektiivne kirjeldus. Siin ei anta hinnanguid ega tehta järeldusi. Näiteks kirjeldatakse: kus toimus; kes seal veel olid; miks seal oldi; mida tehti; milline oli tegevuse kontekst; mis toimus; milline oli tema osa selles; milline roll oli teistel; milline oli tulemus.

# data[].attributes.body
https://thumbs.dreamstime.com/z/side-mirrors-car-behind-traffic-jam-97035589.jpg

# data[].attributes.headline
Gibbs'i refleksiooniring: mõiste ja kasutamine

# data[].attributes.subject
Gibbs'i refleksiooniring: mõiste ja kasutamine

# data[].attributes.body
KES REFLEKTEERIB?
Lihtne vastus: igaüks, kes peab silmas enese arengut. Õppimisprotsessis reflekteerib õpetaja oma tegevust ja aitab õpppuril reflekteerida oma õppetegevust.
MIS ON REFLEKSIOON? MIS ON SELLE EESMÄRK?
Refleksioon on analüüsiv pilguheit tehtule eesmärgiga areneda ja tegevust parendada.
MIKS REFLEKTEERIDA?
Refleksioon teotab arengut. Refleksiooni käigus nähakse töö efektiivseid aspekte, ilmsiks tulevad kitsaskohad. Neid mõlemaid analüüsides saavutatakse edaspidi paremaid tulemusi.
MILLAL REFLEKTEERIDA?
Lihtne vastus alati, kogu aeg.
Parem hilja kui mitte kunagi. Parem vähe kui mitte üldse.
Pigem järjepridevalt.
Õpetajatöös toimub süvenenum uuring peale õpetamisepisoodi lõppu (peale tundi, projekti, õppeperioodi). Samas võimalik ja vajalik õppeprotsessi käigus (kiire refleskioon tunni ajal).
Õpilane võiks järgida sama mustrit, kuid õpilasele võiks anda aja ja võimaluse ning õpetada teda reflekteerima tehtud ülesannet - toetab õpitu kinnistamist.
KUIDAS REFLEKTEERIDA?
Selleks on välja töötatud mitmesuguseid skeeme ja loodud abistavaid küsimusi. Ajapikku kujuneb isikupärane reflekteerimisstiil, mida aeg-ajalt kriitilise pilguga üle vaadata, vajadusel muuta.
MIKS REFLETEERIDA?
Toetamaks isiklikku arengut.