# data[].attributes.body
-Perustajanvaikutuksessa joitain yksilöjä kulkeutuu uudelle alueelle perustamaann uuden populaation
-Pullonkaulailmiössä esim. luonnonkatastrofi pienentää populaatiota rajusti jättäen sattumalta selvinneet eloon

# data[].attributes.body
...toimii ennustamattomasti ja voi aiheuttaa hyödyllisten alleelien kantajien jäämistä uusien populaatioiden ulkopuolelle. Se voi pienentää eroja yksilöiden välillä ja vaikeuttaa sopeutumista.

# data[].attributes.body
Geenivirtaa lajilta löytyy runsaasti, koska levinneisyys on suurta ja yhtenäistä suurimmalta osin. Siemenet leviävät esimerkiksi vesistöjä pitkin hyvin helposti kauaskin. Geenivirta pienentää lajiutumisen mahdollisuutta, mutta lisää muuntelua.

# data[].attributes.body
Mielenkiintoista on, että on olemassa laji nimeltään tromssanjättiputki (Heracleum laciniatum), mutta sitä käytetään synonyyminä persianjättiputkelle (H. persicum), ainakin toistaiseksi ;)

# data[].attributes.body
Kuten evoluutiohistoria-kohdan yhteydessä tuli mainittua, lajiutuminen näkyy aika hyvin sukulaislajeissa. Kantalaji ukonputki on rakenteeltaan hyvin samanlainen, pienempi ja ei myrkyllinen vain. Sarjakukkaiset ovat kehittyneet hiukan eri puolilla maailmaa, mutta kohdanneet Itä-Afrikassa joka on lähellä Lähi-Itää. Näin ollen on loogista, että Lähi-Idän alueen ukonputket ovat vielä aika samankaltaisia.

# data[].attributes.body
Perustajanvaikutus on ollut mahdollista kaukasianjättiputkea levitettäessä. Tämän huomaa jo siitä, että Tromssan jättiputkipopulaatio koostuu nimenomaan persianjättiputkista, vaikka kaukasian- ja persianjättiputkia on levitetty vähän molempia. Joko monivuotinen persialainen on syrjäyttänyt kaukasialaiset, tai Tromssaan on päätynyt vain persialaisia sattumalta.

# data[].attributes.body
-Tasapainottavassa valinnassa äärityypit yksilöistä karsiutuvat ja keskiverrot pärjäävät
-Hajottavassa valinnassa eri äärityypit menestyvät ja keskivertoiset eivät
-Suuntaavassa valinnassa suositaan jonkin yhden tietyn ominaisuuden ääripäätä

# data[].attributes.body
Kaukasianjättiputkelle on löytynyt hyvät ekolokerot kaikkialta minne se on levitetty, koska näillä hyvin vahvasti ihmisen vaikuttamilla alueilla ei luonnonvaraisia kookkaita kasvinsyöjiä ole, eikä jättiputkea käytetä enää rehuna.

# data[].attributes.body
Tulevaisuudessa jättiputki tulee erilaistumaan kunkin levinneisyysalueen mukaiseksi. Se on evoluution kannalta hyvin lyhyessä ajassa sopeutunut monenlaisiin ympäristöihin, mutta tulee varmasti muuntumaan kullekin alueelle sopivaksi.

# data[].attributes.body
Sattuma on suurin tekijä jättiputken evoluutiossa tällä hetkellä, koska valtaosa kasveista on nykyään ihmisen levittämillä alueilla, ja ollut siellä vasta kymmeniä vuosia.. Luonnonvalintaa on tapahtunut vain sen alkuperäisellä esiintymisalueella.

# data[].attributes.body
Kaukasianjättiputki elää useina populaatioina ympäri maapallon. Populaatiot voivat olla matkojen päässä toisistaan riippuen mihin paikkoihin kasvia on aikanaan tuotu, esimerkkinä Tromssa joka on aika erillään muista populaatioista. Niiden välillä ei ole kauheasti geenivirtaa, varsinkin kun populaatioita on eri mantereilla, kuten USAssa.

# data[].attributes.body
Kaukasianjättiputken evoluutiota tulee todennäköisesti edistämään ihmisen toiminta. Kun niitä hävitetään vuodesta toiseen, esimerkiksi maanalaiset siemenpankit ovat eduksi ja sellaisia omaavaat pääsevät lisääntymään paremmin, vaikka kukinnot katkottaisiin. Eri putkilajeja on myös ihmiselle hankalaa tunnistaa keskenään, joten mahdollisesti tietyn sävyiset tai muotoiset yksilöt voivat alkaa yleistymään, jos niitä yksityishenkilöt eivät ymmärrä hävittää.

# data[].attributes.body
Jättiputki on levitetty ja levinnyt niin laajalle, että mahdollisesti eri puolella maailmaa alkaa esiintymään hajottavaa valintaa suuren levinneisyysalueen ja eroavien olosuhteiden vuoksi. Tämän tulee näkemään tulevaisuudessa, koska laji on ollut vasta n. 100 vuotta kotialueensa ulkopuolella.

# data[].attributes.body
Nämä kolme vaikeasti erotettavaa jättiputkilajia (ks. oikea yläkulma) ovat suunnilleen samalta alueelta kotoisin, eli Etelä-Venäjän ja Lähi-Idän väliltä. On hyvinkin mahdollista, että Kaukasusvuorten takia lajit ovat eriytyneet ja muodostaessaan uusia populaatioita.

# data[].attributes.body
Kaikki jättiputket tuottavat paljon siemeniä, noin 50 000 per yksilö. Niillä on myös siemenpankkeja maan alla, jossa siemenet voivat säilyä jopa 10 vuotta itämiskykyisinä. Näin ollen ei haittaa, vaikka jokin söisikin kukinnot samasta esiintymästä monena vuotena peräkkäin.

# data[].attributes.body
Kasvi on kuivalta seudulta kotoisin, mutta asettunut erittäin hyvin napapiirin pohjoispuolelle ja kaikenlaisille alueille. Kovin lähellä päiväntasaajaa sitä toki ei tiedettävästi ole.

# data[].attributes.body
Valtavaan kokoonsa jättiputki pääsee ensimmäisen vuotensa jälkeen talvehtivat suuren juuren avulla. Ensimmäisenä vuonna kasvaa vain 1-2 suurikokoista lehteä sekä varsi. Onhan se hyödyllistä että on toisena vuonna valmiiksi tukeva juuri jonka päälle kasvattaa parissa kuukaudessa kolmemetrinen, paksu varsi. Yhtä tukeva korkealle kurotus tuskin onnistuisi siten, että samaan aikaan tehdään juurta ja suurta vartta.

# data[].attributes.body
Jättiputkista on kehittynyt niin korkeita, jotta eläimet eivät yltäisi niiden kukintoihin eli sukuelimiin. Varren fototoksinen myrkyllisyys lienee kehittynyt samasta syystä – putkikasvit ovat suosittua rehua varmasti villeillekin eläimille. Ainakin Neuvostoliitossa kasvatettiin aikanaan vastaavanlaisia kasveja rehuksi. Valtavan kokoiset lehdet varmistavat fotosynteesin siitäkin huolimatta, että kasvi tuntuu yleisiten viivhtyvät valoisilla paikoilla.

# data[].attributes.body
Monet sarjakukkaiset ovat samankaltaisia rakenteeltaan, eli lehdet ja putkimainen varsi jonka päissä samantyyliset kukinnot. Lähimpiä sukulaisia ovat armenianjättiputki ja persianjättiputki. Ensiksi mainittu on pidempi kuin kaukasianjättiputki, persian- taas on usein pienempi. Kaikki kolme ovat fototoksisia. Kaukasian- ja armenianjättiputket ovat noin kaksivuotisia ja kasvattavat kukkavartensa vain kerran, persianjättiputki on monivuotinen.

# data[].attributes.body
https://www.luontoportti.com/suomi/fi/kukkakasvit/kaukasianjattiputki
https://fi.wikipedia.org/wiki/Kaukasianj%C3%A4ttiputki
https://fi.wikipedia.org/wiki/Siemenkasvit
https://fi.wikipedia.org/wiki/Koppisiemeniset
https://fi.wikipedia.org/wiki/Sarjakukkaiskasvit
https://www.cabi.org/isc/datasheet/26911#tohistoryOfIntroductionAndSpread

# data[].attributes.body
...tulivat maapallolle kivihiilikaudella noin 350 miljoonaa vuotta sitten.

# data[].attributes.body
On hyvä, että yksilöiden välillä on muuntelua, koska siten olosuhteiden muuttuessa voi olla, että tietynlaiset yksilöt selviävät. Jos kaikki ovat identtisiä niin mikään ei selviä.

# data[].attributes.body
Yksilöiden välillä eroja erityisesti varren koossa. Lehdet ovat yleensä yhtä isoja, mutta kasvupaikasta riipuen varsi voi jäädä metriseksi tai kasvaa kolmeen metriin.
Lehtien muodot voivat olla myös aika erilaisia. Yleensä ne ovat teräväkärkisiä, mutta myös pyöreämpiä kärkiä esiintyy.
Varsinkin tuulisilla paikoilla on tärkeää, että varsi on tarpeeksi paksu jos se pääsee kasvamaan pitkäksi. Kuvassa keskimmäisen suuren putken takana oli ainakin yhtä suuri, mutta katkennut yksilö. Se tuskin ehti siemeniä tuottamaan.

# data[].attributes.body
Kaukasianjättiputki isääntyy suvullisesti, pölytyksellä.
Kaksineuvoinen, koppisiemeninen kasvi, eli siemen kehittyy emilehtien muodostamassa kopissa.

# data[].attributes.body
Suvullisessa lisääntymisessä sukupolvien välillä tulee enemmän muuntelua eli kasvi erilaistuu. Kahden yksilön geenit muodostavat uuden, ainutlaatuisen yksilön. Suvuttomasti kahden yksilön geenit eivät risteäisi.

# data[].attributes.body
Kiinnostaa itseäni lajina koska on suuri ja vaarallinen. Haaveenani on ollut nähdä suuri esiintymä isoja jättiputkia.
Kuva on itse otettu, kävin tuolla viime ja varmaan ensi kesänäkin näiden kasvua seuraamassa :)

# data[].attributes.body
-Tuottaja
-Omavarainen
-Levinnyt vieraslajina koko Eurooppaan, osiin Pohjois-Amerikasta sekä Australiasta. Peräisin Lähi-idästä.
-Viihtyy monenlaisissa paikoissa, esim pihat, pellot, ojat ja leviää helposti

# data[].attributes.body
Heracleum mantegazzianum
Domeeni: aitotumaiset
Kunta: kasvit
Kaari: siemenkasvit
Luokka: kaksisirkkaiset
Lahko: Apiales
Heimo: sarjakukkaiset
Suku: ukonputket