# data[].attributes.body
Stupanj obrazovanosti stanovništva može se prikazati stupnjem pismenosti i stupnjem obrazovanja cjelokupne populacije

Udio nepismenih u Hrvatskoj je nizak - 2011. g. iznosio je 0,8%. – stariji u seoskim područjima

Nakon Drugoga svjetskog
--> obvezno osnovno školovanje
--> smanjuje se broj nepismenih

Prema stupnju obrazovanja Hrvatska je znatno ispod europskog prosjeka

Prema stupnju obrazovanja Hrvatska je znatno ispod europskog prosjeka

2011. g
16,4 % visoko obrazovano

Završena srednja strukovna škola ili gimnazija --> 52,6 %

Završena osnovna škola --> 21,3 %

Preostalih 10 % bez osnovne škole

Loša obrazovna slika Hrvatske
--> jedan od velikih problema u gospodarskom razvitku Hrvatske

Otvaranje brojnih visokih škola i veleučilišta u posljednjih desetak godina povećao je udio visokoobrazovanih

# data[].attributes.body
- žive u zapadnom dijelu države

-  15 000 pripadnika hrvatske iseljeničke zajednice – Krašovani

- ime potječe od najvećeg hrvatskog naselja Karaševa

- na području Rumunjske Hrvati su prisutni već 500 godina
- u vrijeme osmanlijskih osvajanja Hrvatske i BiH naseljavali su zapadne dijelove Panonske nizine
- slika - Karaševo (rum. Carasova)
Hanna Jolić

# data[].attributes.body
Zadatak za 4.g - zajedničkim snagama kreirajmo interaktivni zid na kojem će biti navedene sve zanimljivosti i važne informacije o migracijama Hrvata. Budite kreativni!

# data[].attributes.headline
Vanjske migracije stanovništva Hrvatske u posljednjih 5 godina

# data[].attributes.subject
Vanjske migracije stanovništva Hrvatske u posljednjih 5 godina

# data[].attributes.body
*S obzirom na spolnu strukturu u ukupnom broju doseljenih osoba iz inozemstva veći je udio muškaraca
*Od ulaska Hrvatske u EU procijenjeno je da je broj stanovnika pao za čak 170.560
*Hrvati najčešće kao svoj novi dom biraju Njemačku, Austriju, Irsku i Švedsku
*RAZLOZI ISELJAVANJA: loša financijska situacija, nepovjerenje u dobar ishod razvitka države, nemoral političkih elita, pravna nesigurnost, nemogućnost pronalaska posla u struci
*Hrvati vani rade bilo kakav posao, glavni razlog toga je visina plaće
Iva Vidaković

# data[].attributes.body
Prvi i Drugi svjetski rat, gospodarski razlozi-iseljavanja u razvijene europske države

Najveći broj Hrvata odlazio je i živio u Njemačkoj

Hrvati naseljavaju i Švicarsku, Švedsku te u manjem broju Belgiju, Nizozemsku, Dansku, Francusku i Veliku Britaniju

Na temelju procjena pojedinih država u Europi, broj Hrvata i njihovih potomaka je sljedeći:

Njemačka: oko 350 000

Austrija: oko 90.000

Belgija: oko 6 000

Francuska: oko 40 000

Nizozemska: oko 10 000

Danska: približno 1 000

Velika Britanija: oko 5 000

Švedska: oko 35 000

Karla Šimičić

# data[].attributes.headline
Gospodarski sastav stanovništva prema zadnjem popisu

# data[].attributes.subject
Gospodarski sastav stanovništva prema zadnjem popisu

# data[].attributes.body
AKTIVNO STANOVNIŠTVO - svi zaposleni i nezaposleni

o   Smanjenje udjela aktivnog stanovništva posljednjih desetljeće

o   Rast broja nezaposlenih - vrhunac 2001. (400 000)

o   Realan broj nezaposlenih - mnogo niži zbog crnog tržišta radne snage (pojednici ostvaruju veću vlastitu dobit, a osiromašuju državu)

NEAKTIVNO STANOVNIŠTVO - gospodarski ovisne osobe )djeca do 15. god., kućanice, bolesni, nesposobni za rad)

o   Smanjenje udjela posljednjih godina - najviše zbog sve niže stope nataliteta

o   Sve veći Broj starijih - gospodarski problemi - sve manji broj aktivnog stan. Sve teže može osigurati prihode za isplatu mirovina

Tercijarizacija hrv. Društva

o   Neuspješna profesionalizacija hrv. poljoprivrede -  izostali pozitivni učinci deagrarizacije i deruralizacije

o   Neplanska industralizacija

o   Razvije tercijarnog sektora je u trendu s razvijenim svijetom, ali Hrvatska je daleko od razvijenijih država

Lucija Veble

# data[].attributes.body
*žive na prostorima koji su nakada bili u sastavu Hrvatske -> BiH, Srijem u Srbiji i Boka kotorska u CG te u Baranji, Podravini i Pomurju

*službeni status naroda i autohtonog stanovništva - Hrvati koji naseljavaju BiH
- doselili jos u vrijeme velike seobe naroda
-1991. 17, 3 % -> danas oko 10%
-najzastupljeniji- zapadni dio Hercegovine te središnja Bosna

*Hrvati u Vojvodini i Crnoj Gori - nekada autohtoni narod; sada imaju status nacionalne manjine

Gabrijela Ćumurdžić

# data[].attributes.body
* hrvatska dijaspora koja naseljava Austriju i saveznu državu Burgenland (Gradišće)
* doseljavanje započelo tijekom osmanlijskih osvajanja(16. st.)
* tijekom 20. st. smanjuje se broj Hrvata - masovne migracije u Novi svijet (SAD)
* broj Hrvata stalno opada
* danas u austrijskom dijelu Gradišća živi oko 40 000 Hrvata
* dvojezični natpisi u Gradišću

Hanna Kuruzović

# data[].attributes.body
*1996. - Program demografskog razvoja
*2006. - Nacionalna populacijska politika --> definirane mjere i akcije kojima država usmjerava razvoj vlastitog stanovništva
-temeljni cilj: pomlađivanje i brojčani porast stanovništva u Hrvatskoj
-ostvarivanje cilja:
*povećanje nataliteta
*poticanje razvoja manjih gradskih naselja, zaustavljanje iseljavanja mladih iz sela
*plansko i selektivno naseljavanje u rijetko naseljena i manja naselja
*povratak hrvatskog iseljeništva
*poticanje uravnoteženog razmještaja stanovništva putem prostorne preraspodjele stanovništva
--> moći će se ostvariti tijekom 20 do 30 godina
Antonia Zovak

# data[].attributes.body
-uzroci iseljavanja iz Hrvatske se mijenjaju kroz stoljeća
-najprije- politički razlozi (potaknuti ratovima)
-gospodarski razlozi-  20. st.
-odlaze svećenici, znanstvenici, umjetnici, pomorci, vojnici, diplomati
-emigracije su se odvijale u 6 etapa
-u prvim godinama 21.st. Hrvatska je imigracijska zemlja
-2006. migracijski saldo- pozitivan (+7692 stanovnika)
-dvostruko veći broj doseljenih nego iseljenih
-od 2009. se opet bilježi negativan migracijski saldo (-3918 stanovnika)
-teško je utvrditi broj iseljenih i broj Hrvata u svijetu
-pogrešno je nekoga nazivati Hrvatom ako su im pradjedovi ili prabake davno stigli u npr. Čile iz Hrvatske
-većina tih ljudi ne govori hrvatski jezik i ne osjećaju se Hrvatom
Ida Babić

# data[].attributes.body
Pronatalitetna politika (povećanje nataliteta)

-politika koju provode zemlje sa velikom stopom smrtnosti

-potrebno osigurati velika financijska sredstva

-pronatalitetnu politiku mogu provoditi i lokalne samouprave
- naša država ju provodi sljedećim postupcima: stvaranjem dječjeg dohotka, produljivanje i plaćanje roditeljskog dopusta,porezna olakšica za roditelje s više djece...

Redistributivna populacijska politika

-stimuliranje naseljavanja u slabije naseljena područja

Migracijska populacijska politika

-politika u kojoj je primarni cilj privući stanovnike iz drugih zemalja (doseljavanje)

-stimuliranje populacijske politike postaje primani cilj suvremene hrvatske države
-Hrvatska se trudi provoditi migracijsko populacijsku politiku otvaranjem novih mogućnosti mladim osobama i gradnjom stambenih objekata

Zvonimir Žunić

# data[].attributes.body
• naseljavanje: 1946.-1990.
• došli su tamo tako što su brojni hrvatski časnici i dočasnici službovali u tadašnjoj Jugoslavenskoj narodnoj armiji (JNA)
• trenutačno se 2 500 stanovnika izjašnjava Hrvatima
• oni su većinom katoličke vjeroispovijesti
Klara Jakeljić

# data[].attributes.body
*Hrvati u Australiji*
✓Hrvati naseljavaju taj kontinent od kraja 19.st., a prema popisu stanovništva 2011. godine oko 50 000 Hrvata je rođeno u Hrvatskoj, a registrirano je još oko 100 000 Australaca hrvatskog podrijetla
✓najviše ih ima u Sydney-u, Melbourneu i Perthu
✓Hrvati su tamo osnovali klub Hajduk Melbourne, te ima mnogo KUD-ova koji čuvaju Hrvatsku baštinu

*Hrvati u Novom Zelandu*
✓imaju velike sličnosti s onima u Australiji
✓prema popisu iz 2011. godine ima ih svega 2 500, od čega je većina rođena u Hrvatskoj, a doselili su se tijekom i nakon domovinskog rata
✓u gradu Auckland su aktivne dvije klape, te su također aktivna neka Kulturna umjetnička društva

Bruno Špoljarić

# data[].attributes.body
❥ u naselju Janjevo - ime Janjevci
❥ naselili prije 700 godina    (trgovačke kolonije iz Dubrovačke republike)
❥ udaljenost od Hrvatske + albansko i srpsko okruženje = smanjenje broja Hrvata
❥ prije 30ak godina preko 9000
❥  sada preostalo nekoliko stotina
❥ rimokatolici
❥ većina Hrvata Janjevaca živi u Hrvatskoj (Zagreb, Kistanje)
❥ plava boja označava Hrvate

Sebastian Debeljak

# data[].attributes.body
razdoblje Osmanlijskih osvajanja

od 15 . do 18 .stoljeća

iselilo se oko 300 000 stanovnika : Austrija, Mađarska, Rumunjska, Češka, Slovačka, Italija ..

u Hrvatskoj-pripadnici nehrvatskog stanovništva-Vlasi, Srbi, Mađari, Slovaci, Cesi, Nijemci ..

U nekim zemljama:STATUS NACIONALNE MANJINE - gradišćanski Hrvati

-Hrvati u austrijskoj pokrajini Gradišće
MIA BABIĆ

# data[].attributes.body
- najznačajnija i najveća organizacija hrvatskih iseljenika u SAD-u i Kanadi
- utemeljena je 1894. u Allegheny Cityju (danas dio Pittsburgha)
- najveći dio Hrvata nastanjuje područje SAD-a

- naseljavaju i New York, Ohio, Louisianu te Kaliforniju

- prema podacima iz 2014. godine, ima 60 000 članova
- glasila ove zajednice su listovi Danica i Zajedničar

Nikolina Šoronda

# data[].attributes.body
jedna od nacionalnih manjina u autonomnoj pokrajini Vojvodini u Republici Srbiji

iz hrvatskih skupina Bunjevaca i Šokaca

Bunjevci: Sjeverna Bačka, u Subotici, Bikovu, Gornjem i Donjem Tavankutu, Đurđinu, Maloj Bosni i Starom Žedniku
- Doselili se iz zapadne Hercegovine i kontinentalne Dalmacije

Šokci: Zapadna Bačka, Sonta, Apatin, Bereg i Monostor, te Srijem
- Koncem 17. st doselili se iz BiH (teški životni uvjeti) u Podunavlje, u jugozapadnu i zapadnu Bačku

Ukupno Pripadnika: 78 422

jezik: hrvatski

vjera: pretežno rimokatolička

najnaseljenija područja: Subotica, Sombor i Novi Sad

-etničke grupe: Slaveni, Južni Slaveni

Neo Čikić

# data[].attributes.body
-Hrvati u Slovačku stizali u istom emigracijskom valu kao i Hrvati u Austriju.
-naseljavaju slovački glavni grad Bratislavu i nekoliko hrvatskih sela oko nje
-Devinsko Novo Selo, Hrvatski Grob, Šenkvica, Čunovo, Jandrof
-Hrvata u Slovačkoj manje od 1000

HRVATI U ČEŠKOJ
-Hrvati su stizali u Češku u istom razdoblju kao i u Austriju i Slovačku
-Hrvatska zajednica u Češkoj Republici broji oko 1000 pripadnika koji nastanjuju nekoliko sela u Češkoj i Moravskoj
-zbog konstantnog potiskivanja nacionalnog identiteta Hrvata u Moravskoj i ostalim dijelovima Češke skoro nestajanje Hrvata je vrlo izgledno

FRANCO NEMO, 4.g

# data[].attributes.body
-pripadnici našeg iseljenog stanovništva koji žive u u talijanskoj pokrajini Molise
-u Italiju doselili početkom 16. st., bježeći pred osmanlijama
-pretpostavka je da dolaze s područja između rijeka Cetine i Neretve
-današnji se broj procjenjuje na oko tisuću stanovnika

-posebnost te zajednice jest u sašuvanom arhaičnom moliškom dijalektu - bez turcizama, jer su otišli prije dolaska Turaka na naš prostor
- posljednih godina broj Moliških Hrvata u velikom je opadanju te je velika upitnost očuvanja te hrvatske zajednice u Italji

Antonio Katušić , 4.g.

# data[].attributes.body
-druga etapa iseljavanja odvijala se tijekom 19. stoljeća i završila je početkom Prvog svj. rata(1914.)
-to su razdoblje obilježile migracije prema zemljama Sjeverne i Južne Amerike
-glavni motiv iseljavanja može se opisati izrekom "trbuhom za kruhom"

SA SJEKIROM U NOVI SVIJET
-Hrvati su u Novi svijet često odlazili bez novčanih sredstava
-često bi migranti rasprodali sve što su imali kako bi kupili kartu u jednom smjeru prema "Obećanoj zemlji"
-tako su, primjerice, mnogi naši ljudi odlazili prema Australiji samo sa sjekirom; ta ih je sjekira čuvala na višemjesečnim brodskim putovanjima, a onda bi im bila glavno sredstvo za rad ---> krčenje australskih šuma
-konačno kada bi ostarjeli i skupili dovoljno novca za povratak bi se vraćali s istom tom sjekirom
-priče o uspješnoj migraciji u Novom svijetu bile su jako rijetke

# data[].attributes.body
- posljednja etapa emigracija započela je ustavom današnje Hrvatske, 1991. godine
- od 1991.-2001. iselilo oko 510 000 stanovnika, najveći dio Srba s područja koja su htjeli stvoriti SAO Krajinu i pripojiti ostatke Jugoslavije i Srbije - Domovinski rat
- iseljavaju i ostale manjine, koje su naseljavale okupirana područja
- nakon 1991. iseljavaju i Hrvati - promjena u strukturi - odljev mozgova
- u posljednjem međupopisnom  razdoblju iselilo 170 000 stanovnika, uselilo 100 000

Klara Bukvić, 4.g.

# data[].attributes.body
glavni smjerovi unutarnjih migracija kreću se iz sela prema gradovima

nakon Drugog svjetskog rata

započinje proces industrijalizacije i urbanizacije zemlje -> masovno napuštanje sela i odlazak u gradove

Domovinski rat

zbog ratne agresije bili su prisiljeni izbjeći iz ratom pogođenih krajeva i najčešće se nisu vraćali

popis iz 2001.

sve veći rast gradskog stanovništva (56%)

nekadašnji seoski prostori izumiru

smjerovi selidbi

iseljavanje iz brdsko-planinskih i otočnih područja i doseljavanje u velike gradove

stanovništvo s otoka seli u smjeru obale i njezinih regionalnih središta -> dovodi do depopulacije otoka

najveće unutarnje migracije

u Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji

najveće međužupanijske migracije

u Gradu Zagrebu, Zagrebačkoj i Zadarskoj županiji

Lana Anišić

# data[].attributes.body
-započela tijekom 60-ih godina 20. st. kada su Hrvati dobili mogućnost posjedovanja putovnica krenuli su iz gospodarski slabo razvijene Hrvatske prema razvijenim zemljama - gastarbajteri ("gosti radnici" u Njemačkoj)
-iselilo oko 300 000 tisuća stan.
-ova etapa trajala je do početka 1991. god. kad je uspostavljena današnja hrvatska država
-mnogi iseljenici nakon godina privremenog rada u inozemstvu vratili su se u domovinu

Niko Brtan

# data[].attributes.body
- najmanja manjina u Hrvastkoj
- neslavenski narod romanskog jezika
- postoje dve ideje o njihovu podrijetlu i dolasku:
1. da su potomci romaniziranog naroda koji su očuvani i nakon dolaska Slavena
2. na području zapadno od današnje bugarsko-srpske granice bili bi se doselili počevši od X. st

- često ih se smatra Srbima jer su postepeno prelazili na pravoslavlje, a danas se izjašnjavaju kao Hrvati, Istrijani ili Vlasi
- Hrvatski Vlasi nemaju matičnu domovinu, a ni standardizirani jezik
- svakodnevna uporaba jezika/govora u izdvojenim enklavama (Šušnjevica, Nova Vas, Jesenovik, Letaj, Brdo, Kostrčani, Zankovci, Miheli, Dražina, Draga Jelavići u Istri)
- u istočnoj Slavoniji malobrojni deklarirani Vlasi govore (dako)rumunjski i podrijetlom su iz istočne Srbije (Timočka krajina)

- doseljavani u vrijeme Osmanlijskih osvajanja, pravoslavno i islamsko stanovništvo, danas žive u pograničnom području s BiH, te na prostoru dalmatinskog zaleđa

Nika Sogonić