# data[].attributes.body
Hvad sker der?
Sejrsherrer: Frankrig, USA, Sovjetunionen, Storbritannien
To ideologier styrer i årerne efter krigen: USA og Sovjetunionen. Det fører til det, vi kalder "Den Kolde Krig"

# data[].attributes.body
Da Nazityskland havde tabt 2. Verdenskrig, blev Tyskland opdelt i fire områder , som det blev kaldt. Hver zone skulle kontrolleres af enten USA, Storbritannien, Frankrig eller Sovjetunionen, som var de lande, der havde vundet krigen.
USA England og Frankrig de havde så overtaget den vestlige del af Tyskland, Hvor så Sovjetunionen skulle kontrollere Østtyskland. Flyvebroen var en action af Frankrig, England og USA hvor de landenede med varer fx mælk, tøj og strøm. Nogen fly smidt også rosiner og chokolade ned til små børn. Sovjetunionen var sur fordi de allierede ikke gav op og droppede barrikaden

# data[].attributes.body
Tyskland skulle deles op i fire besættelseszoner. En britisk, en fransk, en amerikansk og en sovjetisk. Magten lå hos de allierede militærregeringer.
De tyske grænser skulle reguleres og det tyske territorium blev gjort mindre. Fordi at Frankrig, England og USA ikke var enige med Sovjetunionen

# data[].attributes.body
1: Berlin var delt op i 4 dele

2: Frankrig, Usa og England skulle tage flyvemaskinerne over til Vestberlin for at levere mad til dem der boede der.

3: Den kolde krig er ordet for de konflikter international politik, der opstod mellem landene i de to militæralliancer NATO og Warszawapagten i tidsrummet fra 2. verdenskrigs afslutning til Sovjetunionens opløsning i 1991.

# data[].attributes.body
https://hval.dk/mitCFU/mm/player/?copydan=030703091905

Flugten fra Berlin

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er en midlertidig login-løsning indtil UNI-Login er implementeret på skolerne på Færøerne. For at du kan oprettes som bruger skal du have været oprettet på NÁMs Dantek-løsning.

# data[].attributes.body
Fakta om FN og NATO:

FN dannes d. 24. okt. 1945
193 lande er ikke medlemmer
FN laver erklæring om menneskerettigheder 1948
FN har hovedkontor i New York
FNs generalsekretær hedder Antonio Guterres og er fra Portugal
De fem permanente lande af sikkerhedsrådet: USA, Storbritannien, Frankrig, Kina og Rusland

NATO:
Dannes 1949 d. 4. april
Hovedkvarter i Bruxelles
Formål: At kæmpe for demokrati
Og: Holde Tyskland nede, holde USA inde og holde Sovjetunionen ude

# data[].attributes.body
https://historie.alinea.dk/course/AAXN-berlinmuren/chapter/9ldo-muren-falder

# data[].attributes.attachment_link.description
Berlinmuren blev symbolet på Den Kolde Krig, der delte verden i to. På den ene side lå vestens demokratier, på den anden side det kommunistiske diktatur Sovjetunionen. Dette forløb stiller skarpt på kanonpunktet Murens fald og atomkrigen, der heldigvis aldrig brød ud.

# data[].attributes.body
Perioden blev kaldt fattig-firserne. Der var ikke nok arbejde til alle, og det gik især ud over de unge.
Samtidig var man nervøs for atomkrig mellem Sovjetunionen og USA.
De unge var modløse - enten var man hippie, punker eller yuppie.
Præsidenten Ronald Reagan siger i Berlin "Vælt muren".
Musikken: Der kom elektronisk musik.
1986: Firekløver-regeringen indfører kartoffelkuren.

# data[].attributes.body
https://faktalink.dk/titelliste/golf

https://faktalink.dk/titelliste/irak-krigen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vigtige datoer og begivenheder 1990-98:

1990

17. juli: Irak beskylder Kuwait for overproduktion af olie samt tyveri af olie fra oliefeltet Rumaila i det sydlige Irak.

24. juli: Irak opruster ved den kuwaitiske grænse og kræver erstatning af Kuwait.

25. juli: Saddam Hussein indkalder den amerikanske ambassadør til møde for at høre om USA's holdning til konflikten mellem Irak og Kuwait. Ambassadøren gør det klart, at konflikten er et arabisk anliggende.

1. august: Forhandlinger i Jeddah mellem Irak og Kuwait bryder sammen.

2. august: Irak invaderer Kuwait. FN fordømmer invasionen, forlanger øjeblikkelig tilbagetrækning og truer med sanktioner. Også den amerikanske præsident George Bush udtaler sig fordømmende og indefryser irakiske og kuwaitiske formuer i USA.

3. august: USA beordrer flådeenheder til Den Persiske Golf.

6. august: FN 's Sikkerhedsråd beordrer handelsblokade mod Irak og Kuwait.

7. august: USA sender tropper til Saudi-Arabien.

8. august: Irak annekterer Kuwait.

10. august: 12 arabiske lande sender en panarabisk styrke til Saudi-Arabien. Den amerikanske styrke er nu på 15.000 mand, adskillige krigsskibe og helikoptere.

16. august: Den danske regering beslutter at stille handelsskibe til rådighed for transport af soldater og forsyninger.

17. august: Saddam Hussein truer med at bruge civile udlændinge som bombeskjolde i tilfælde af angreb på Kuwait og Irak.

25. august: FN's Sikkerhedsråd vedtager en resolution, der gør magtanvendelse mulig i tilfælde af overtrædelse af handelsblokaden.

28. august: Irak erklærer Kuwait for Iraks 19. provins. Udenlandske kvinder og børn får tilladelse til at forlade Irak og Kuwait.

31. august: Den danske korvet Olfert Fisher sendes til Den Persiske Bugt som patruljeskib.

9. september: USA og Sovjetunionen kræver, at Irak forlader Kuwait betingelsesløst.

14. september: Irakiske styrker stormer et antal udenlandske ambassader i Kuwait. Irak forsøger at få de pågældende lande til at flytte repræsentationerne til Bagdad.

16. september: FN fordømmer Iraks indtrængen på ambassaderne i Kuwait. Den internationale styrke i Saudi-Arabien er nu på 200.000 mand.

25. september: FN's Sikkerhedsråd udvider blokaden til også at gælde flyvning til og fra Irak.

3. oktober: Amnesty International oplyser, at irakiske soldater torturerer og henretter folk i Kuwait.

23. oktober: Ledende vestlige ledere begynder at rejse til Bagdad for at få frigivet de udenlandske gidsler.

16. november: Det lykkes tidligere statsminister Anker Jørgensen at få frigivet 16 gidsler.

29. november: FN's Sikkerhedsråd vedtager en resolution, der tillader brug af magt over for Irak, hvis ikke Irak har rømmet Kuwait inden den 15. januar 1991.

30. november: Den amerikanske præsident inviterer den irakiske udenrigsminister til at mødes i Washington og tilbyder samtidig at sende den amerikanske udenrigsminister til et møde med Saddam Hussein.

6. december: Alle udenlandske gidsler kan forlade Irak og Kuwait.

1991

9. januar: USA's og Iraks udenrigsministre mødes i Geneve, men mødet slutter uden resultat.

12. januar: Den amerikanske kongres giver præsidenten tilladelse til at gå i krig.

15. januar: FN's frist for Iraks tilbagetrækning fra Kuwait udløber, uden at de irakiske soldater har forladt landet.

17. januar: FN-alliancen indleder luftangreb mod de irakiske styrker i Irak under kodenavnet Instant Thunder, senere kendt som Operation Desert Storm (Ørkenstorm).

18. januar: Irak affyrer 10 Scud-missiler mod Israel.

24. januar: De irakiske styrker lukker millioner af liter råolie ud i Den Persiske Golf, verdens hidtil største olieudslip. En økologisk katastrofe truer.

15. februar: Irak tilbyder tilbagetrækning fra Kuwait, mod at Israel rømmer de besatte områder. Tilbuddet afvises af FN-alliancen.

23. februar: FN-alliancen iværksætter storoffensiv på land over en 500 kilometer lang frontlinje. De irakiske soldater sætter 700-900 kuwaitiske oliebrønde i brand, efterhånden som de trækker sig tilbage i Kuwait.

28. februar: Krigen slutter efter præcis 100 timer. De irakiske tab er meget store- der meldes om op mod 60.000 døde soldater, mens FN-alliancen kun har mistet nogle få hundrede soldater.

3.-13. marts: Det kurdiske mindretal i den nordlige del af Irak gør oprør, og det irakiske styre sætter militæret ind mod kurderne. 1,5 millioner flygter op i bjergene eller til Iran eller Tyrkiet. Samtidig er der uroligheder i det sydlige Irak blandt det shiamuslimske mindretal.

5.-10. april: FN's Sikkerhedsråd fordømmer Iraks fremfærd over for kurderne. En multinational styrke sendes til det nordlige Irak for at yde humanitær hjælp og militær beskyttelse til kurderne. USA forbyder Irak at flyve nordligere end den 36. breddegrad.

11. april: FN's Sikkerhedsråd vedtager en resolution, der formelt slutter Golfkrigen. Det fastlægges blandt andet, at Irak skal give oplysninger om kemiske og biologiske våben. Det besluttes at oprette en multinational fredsstyrke på 1.440 mand, som skal kontrollere, at aftalerne føres ud i livet.

26. august: For at beskytte det shiitiske mindretal forbyder USA Irak at flyve sydligere end den 32. breddegrad l.

1996

1. september: Interne stridigheder mellem de kurdiske grupper PUK og KDP inddrager de irakiske styrker i det nordlige Irak, som angriber nord for den 36. breddegrad. Den internationale styrke under ledelse af USA iværksætter Operation Desert Strike, hvor irakiske stillinger i både nord- og syd-Irak angribes.

1997

Irak lægger flere gange i løbet af året hindringer i vejen for FN's våbeninspektørers arbejde med at spore masseødelæggelsesvåben.

1998

16.-19. december: På baggrund af obstruktionerne over for FN's våbeninspektører iværksætter USA og Storbritannien angreb mod militære mål i Irak. Operationen får navnet Desert Fox.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vigtige datoer og begivenheder 1990-98: 1990 17. juli: Irak beskylder Kuwait for overproduktion af olie samt tyveri af olie fra oliefeltet Rumaila i det sydlige Irak. 24. juli: Irak opruster ved den kuwaitiske grænse og kræver erstatning af Kuwait. 25.

# data[].attributes.attachment_link.description
Berlinmuren blev symbolet på Den Kolde Krig, der delte verden i to. På den ene side lå vestens demokratier, på den anden side det kommunistiske diktatur Sovjetunionen. Dette forløb stiller skarpt på kanonpunktet Murens fald og atomkrigen, der heldigvis aldrig brød ud.

# data[].attributes.body
LEAH OG MAJA: SOCIALISME
IDUNN, ERIKA, HAZAL: KONSERVATISME
VISHRUT OG SYLVESTER: LIBERALISME
JULIUS OG SAMI: SOCIALISME
ADAM OG DANIEL: SOCIALISME
JEREMIE OG ANTON: KOMMUNISME
NICKI: KOMMUNISME
MELANIE OG MARIAM: LIBERALISME

# data[].attributes.body
Hold 1: Hazal
Hold 2: Erika/Mariam

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vietnamkrigen blev fuldt af reportere, hvor de filmede krigshandlingerne på slagmarken. De voldsomme billeder skabte stor modstand og demonstration i USA og resten af verden. Vietnamkrigen blev et stort tab for USA, som gik ud af krigen som den tabende part mod et fattigt tredjeverdensland.

Hvad var Vietnamkrigen

Hvornår var Vietnamkrigen

Vietnamkrigen var fra 1961-1975

Det er dog svært at fastlægge årene, da Vietnamkrigen blot var en forlængelse af flere års krig.

Vietnamkrigen og Den Kolde Krig

Vietnamkrigen var en koldkrigskonflikt mellem USA og dets allierede på den ene side og Sovjetunionen, Kina og Nordvietnam på den anden side. Krigen var samtidig også en borgerkrig mellem kommunistiske og antikommunistiske vietnamesiske parter.

Få Vietnamkrigen forklaret på 5 minutter

Hvad udløste Vietnamkrigen

Vietnam havde været en dek af Fransk Indokina siden 1880'erne. Det var efter den japanske besættelse under 2. Verdenskrig, at uafhængighedsbevægelsen buldrede frem. Lederen Ho Chi Minh af den nationalistiske og kommunistiske befrielsesbevægelse Viet Minh proklamerede landets uafhængighed efter Japans kapitulation.

Frankrig nægtede dog at anerkende Vietnams uafhængighed, hvilket førte til krig, som varer fra 1946 til 1954. Et afgørende fransk nederlag i maj 1954 tvang dem ud af Indokina.

Vietnam blev delt i to efter fredsaften. Der skulle derefter afholdes et internationalt kontrolleret valg, hvor Vietnam skulle samles under en regering. Dette skete imidlertid aldrig, da Vietnam var blevet en del af den kolde krig. Med kommunisterne, Sovjetunionen og Kina på den ene side og USA på den anden side.

USA brugte store resurser på at stabilisere landet, hvilket dog endte forgæves.

Væbnet krig

I 1959 opgav kommunistpartiet idéen om, at Vietnam kunne genforenes med politiske midler. Man forberedte sig derfor til væbnet kamp mod styret i Saigon i samarbejde med andre oppositionsgrupper og med støtte fra Nordvietnam.

Præsident Kennedy godkendte i 1963 et militærkup mod den upopulære og korrupte præsent Diem i Saigon. Det blev planlagt i håbet om, at der ville komme en folkelig opbakning til nyt styre.

Tre uger efter kuppet mod og mordet på præsident Diem blev præsident Kennedy myrdet. Og da Lyndon B. Johnson overtog præsidentposten, gik optrapningen af det amerikanske engagement hurtigt.

Vietnamkrigen Fakta: Hvem var præsident i USA under Vietnamkrigen

Vietnamkrigen Nixon

Richard Nixon blev amerikansk præsident i 1969. Hvorefter sin indsættelse, han begyndte at trække tropperne hjem fra Vietnam. Han mente, at krigen skulle "vietnamiseres". Selvom USA's tilbagetrækning, var der i periode med intensiveret angreb for at lægge pres på de nordvietnamesiske forhandlere.

Til starten af 1972 overlod amerikanerne kampen på landjorden til den sydvietnamesiske hær. Hvorimod den amerikanske styrke stadig var meget aktiv i luften. Forhandlingerne i Paris stod stille, hvilket førte til, at USA gennemførte 11 dages regulære terrorbombardementer af Hanoi.

Vietnamkrigens afslutning

Fakta: Hvem vandt Vietnamkrigen?

Hvordan sluttede Vietnamkrigen

Vietnamkrigen sluttede med en tilbagetrækning og politisk nederlag til USA. De sidste tropper forlod Vietnam den 30. april 1975. Den militære sejr gik til Nordvietnam og Viet Cong, som samlede Vietnam under et kommunistisk styre.

Hvorfor tabte USA krigen i Vietnam

Hvad var konsekvenserne af Vietnamkrigen

Konsekvenserne af Vietnamkrigen var millioner af dræbte og sårede vietnamesere og flere tusinde amerikanske soldater mistet også livet eller blev såret.

Vietnamkrigen USA

Mediernes rolle under Vietnamkrigen

Vietnam i dag

Vietnam er stadig en kommunistisk etpartistat. Hvor dog det private erhvervsliv blomstrer frem og spiller en stor rolle i samfundet, og politiske reformer er med til at bløde det enevældige styre op. Der er dog stadig store problemer med korruption, politivold og forfølgelse af systemkritikere.

Vietnam er dog en af verdens hurtigst voksende økonomier i dag.

Læs mere om Vietnamkrigen på Historienet.dk

Tidslinje over Vietnamkrigen

Vietnamkrigen tidslinje

Nogle af de vigtigste begivenheder i forbindelse med Vietnamkrigen

Leksikongen er en database fyldt med en masse interessante artikler om alt mellem himmel og jord.
Leksikongen har til formål at inspirere og informere om spændende emner indenfor historie, samfund og kultur.
Du kan også læse om nogle af de mest betydningsfulde mennesker igennem historien.
Sitemap

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad var Vietnamkrigen Hvornår var Vietnamkrigen Vietnamkrigen var fra 1961-1975 Det er dog svært at fastlægge årene, da Vietnamkrigen blot var en forlængelse af flere års krig. Vietnamkrigen og Den Kolde Krig Vietnamkrigen var en koldkrigskonflikt mellem USA og dets allierede på den ene side og Sovjetunionen, Kina og Nordvietnam på den anden side.

# data[].attributes.body
Hold 1: Adam
Hold 2: Idunn

# data[].attributes.body
Hold 1: Maja, Melanie og Leah
Hold 2: Anton og Julius

1. Dok: Tantholdt i det lukkede land

# data[].attributes.body
Hold 1: Daniel, Jèrèmie, Vishrut
https://historie.alinea.dk/course/AAXN-berlinmuren/page/9yu2-ingen-m-atte-forlade-oesttyskland

Hold 2: Sami og Sylvester

Dok: Flugten fra det røde Berlin - mitcfu

# data[].attributes.attachment_link.description
Berlinmuren blev symbolet på Den Kolde Krig, der delte verden i to. På den ene side lå vestens demokratier, på den anden side det kommunistiske diktatur Sovjetunionen. Dette forløb stiller skarpt på kanonpunktet Murens fald og atomkrigen, der heldigvis aldrig brød ud.