# data[].attributes.body
Karl

# data[].attributes.body
Nikolaus

# data[].attributes.body
pokretanje raznih vozila

# data[].attributes.body
napredovalo je radnja zrakoplova u avione

# data[].attributes.body
Početkom XX. stoljeća igrađena je Transsibirska pruga u Rusiji, duga više od 9000km, povezala je Moskvu i Tihooceansku luku Vladivostog.

1869.g.  za promet je otvoren  Suseski kanal, Koji povezuje Sredozemno i Crveno more.

1914.g. otvoren je Panamski kanal, koji je povezao Antlantski i Tihi ocean

# data[].attributes.body
električna energija koristi se u svakodnevnom životu za razne stvari kao mobitel, frižider, TV. itd.

# data[].attributes.body
Prvi uspješni pokušaji svladavanja sile teže vezani su za balone. Balone je međutim bilo dosta teško upravljati. Stoga su mnogobrojni inžinjeri nastojali konstruirati letjelicu koja bi bila jednostavnija za upravljanje. Najprije su to bile jedrilice, a zatim su na njih počeli ugrađivati motore. Godine 1903. braća Orville i  Wilbur Wright izvela su prvi uspješan let. Njihov je zrakoplov Wright Flyer I, kojim se upravljao u ležećem položaju, uspješno poletio, kratko letio i sletio. Dotadašnjim pokušajima nekih drugih konstruktora nedostajao je taj zadnji dio. Let je trajao manje od minute, ali otada zrakoplovstvo napreduje velikim koracima, svi su letovi u prvim godinama bili tako kratki.

# data[].attributes.body
Nafta se najviše koristi za pokretanje vozila.

# data[].attributes.body
Nafta je ljudima bila poznata tisućljećima,ali ne i sve mogućnosti njezina iskorištavanja. U drugoj polovici XIX. stoljeća to se počelo mijenjati. Izum motora s unutarnjim izgaranjem snažno je utjecao na naftnu industriju. Ugradnja takvih motora u različita ozila i porast njihove proizvodnje stvarali su sve veću potrebu za naftinim prerađevinama. Njemački izumitelk Nikolaus August Otto 1876.g. izumio je četverotaktni motor koji je postao uzor za buduće motore s unutarnjim izgaranjem. Ottov motor potaknuo je serijsku proizvodnju automobila i omogućio izum zrakoplova. Prvi automobil proizveo je njemački inženjer Karl Benz 1885.g. a već sljedeće godine slično je vozilo, neovisno o Benzu, konstruirao Gottlieb Daimler. Ubrzo će početi njihova masovna proizvodnja i prodaja.

# data[].attributes.body
Nikola Tesla i Thomas Alva Edison

# data[].attributes.body
Ubrzani napredak znanosti rezultirao je i otkrićem novih pogonskih sila kao električne strije i nafte. Otkriće električne striuje i uporaba nafte izazivali su nove velike promjene u načinu proizvodnje, prometu, a time i u svakidašnici ljudi. Zbog dubine i širine tih promjena početak uporabe električne struje i nafte ujedno se smatra početkom druge industrijske revolucije.

# data[].attributes.body
1752. god.  Benjamin Franklin je izumio Munjovod, štiti nas od munje.
1815.god. Humphry Davy je izumio Davyevu svjetiljku, koristila se u rudama.
1829.god. Louis Braille je izumio pismo za sljepce (on je bio sljep) izum se zvao Braillovo pismo.
1837.god. Samuel Morse izumio je Telegraf i Morseovu abecedu
1853.god. Lovrec Košir je imao ideju da naprave bicikl sa pedalama.

# data[].attributes.body
vuku teret

# data[].attributes.body
parni stroj

# data[].attributes.body
Lokomotiv (rocket)

# data[].attributes.body
istodobno s razvojem parobroda izumitelj pokušavaju stvoriti i kopneno vozilo koje bi pokretala snaga pare. Tvorac prve lokomotive koja je vukla vagone s putnicima bio je engleski inženjer Richard Trevithick. Ali je njegova lokomotiva bila preteška i lomila je trečinice. Lokomotivu kojom je postigao poslovni uspjeh konstruirao je George Stephenson 1825. god. mogla je vući 8 vagona s putnicama pri prosječnoj brzini od 13km, najviša postignuta brzina bila je 24km.

# data[].attributes.body
najčešće se koristio u tvornicama i u prijevozu u željezničkom prometu to je toplinski stroj koji energiju vodene pare ekspanzijom pretvara u mehanički rad.

# data[].attributes.body
Prvi parni stroj nastao je još potkraj XVII. Stoljeća u Engleskoj. No trebalo ga je još desetljećima usavršavati kako bi postao isplativ. U tome je 1769. god. uspio James Watt, njegov je parni stroj trošio mnogo mange goriva od prijašnjih modela i time je postao poslovno iskoristiv. Ubrzo se parni stroj počinje primjenjivati u proizodnji i prometu. Tada počinje PRVA INDUSTRIJSKA REVOLUCIJA.

# data[].attributes.body
Većina europskog stanovništva je živjela u selu i bavili su se poljoprivredom. Zemlja se obrađuje isto ili slično kao u prijašnjim stoljećima, i život seljaka i kmetova vrlo se malo promijenio. Iznimka su dijelovi zapadne Europe gdje su vidljivi osjetni pomaci u poljoprivrednoj proizvodnji. Bili su u razdoblju velike glade i smrti. Epidemije zaraznih bolesti su se povećavale, zato je i porast broja stanovnika bio vrlo spor. Gradskog stanovništva bilo je malo a oni su se bavili obrtom i trgovinom. U gradovima zapadne i srednje Europe sve je više manufaktura.