# data[].attributes.body
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc Magyarország történetének egyik meghatározó eseménye. Szerves része volt az 1848-as európai forradalmi hullámnak, azok közül viszont lényegében egyedül jutott el sikeres katonai ellenállásig. Eredményességét mi sem bizonyítja jobban, mint hogy a Habsburg-ház csak az Orosz Birodalom katonai beavatkozásával tudott győzedelmeskedni. Ez talán Magyarország egyik legismertebb háborús konfliktusa.

# data[].attributes.body
Magyarország a török kiűzése és a Rákóczi-szabadságharc elbukása után erősen korlátozott, mégis meglévő önállóságot élvezve volt része a Hapsburg birodalomnak. 1847 januárjában Teleki László kezdeményezésére és az ő elnökletével egyesült a Ráday Gedeon gróf vezette Nemzeti kör és a Teleki vezette Pesti kör, ezzel létrejött az Ellenzéki Kör.
E bizottság tagjai a következők voltak: Deák Ferenc, Kossuth Lajos, Eötvös József, Pulszky Ferenc, Teleki László és Szemere Bertalan. A téli hónapok során patthelyzet alakult ki, ebbe a helyzetbe hozott döntő fordulatot a február 21.-ei párizsi forradalom híre. Március 11-én a bécsi tanuló ifjúság petíciót nyújtott be a császárhoz; Pesten az Ellenzéki Kör hasonlóképpen elfogadott március 12-én tartott gyűlésében egy Irinyi József által fogalmazott 12 pontból álló kérvényt.

# data[].attributes.body
Aznap korán reggel Petőfi Sándor a Pilvax kávéházba sietett, ahol az ifjak összegyűltek. Vasvári Pált és Bulyovszky Gyulát találta ott, Jókai Mór lakására hívta őket, ahol a 12 ponthoz proklamációt szerkesztettek. Petőfi 8 óra körül társaival a Pilvax-kávéházba ment, a kitűzött időre csak hatan jelentek meg (Petőfi, Jókai, Bulyovszky, Sebő, Gaál Ernő és Hamary Dániel). Itt Jókai felolvasta a 12 pontot és a proklamációt. Petőfi elszavalta a Nemzeti dalt. Landerer Lajos nyomdatulajdonost a kikiáltott tizenkét pontot tartalmazó program és Petőfi költeményének cenzúra nélküli kinyomatására szólították fel, ellenállásának esetén az el nem kerülhető kényszerítést helyezvén kilátásba.
"A nyomdatulajdonos engedett, és a kívánt iratok rögtön németre is lefordítva néhány pillanat múlva ezrével kerültek elő a gyorssajtó alól, melynek példányai egész délig osztattak ki a szakadó eső dacára szüntelen gyülekező közönségnek."

# data[].attributes.body
Mit kiván a magyar nemzet. Legyen béke, szabadság és egyetértés.'

1. Kivánjuk a' sajtó szabadságát, censura eltörlését.
2. Felelős ministeriumot Buda-Pesten.
3. Évenkinti országgyülést Pesten.
4. Törvény előtti egyenlőséget polgári és vallási tekintetben.
5. Nemzeti őrsereg.
6. Közös teherviselés.
7. Urbéri viszonyok megszüntetése.
8. Esküdtszék. képviselet egyenlőség alapján.
9. Nemzeti Bank.
10. A' katonaság esküdjék meg az alkotmányra, magyar katonáinkat ne vigyék külföldre, a' külföldieket vigyék el tőlünk.
11. A' politikai statusfoglyok szabadon bocsáttassanak.
12. Unió.

# data[].attributes.body
Március 15-én a bécsi forradalom hírére magyar küldöttség indult a pozsonyi országgyűlésről a császári városba, s időközben Pesten is kitört a forradalom. Március 16-án Bécsbe is eljutott a pesti forradalom híre. Az udvar meghátrált, s kénytelen volt engedni a pozsonyi küldöttség követeléseinek. Hozzájárult március 17-én gróf Batthyány Lajos miniszterelnöki kinevezéséhez. Beleegyezett az önálló magyar kormány megalakulásába. Megígérte, hogy a király szentesíti a reformtörvényeket. A gróf Batthyány Lajos vezetésével megalakuló új kormány már nem a királynak, hanem az ország választott képviselőinek, a magyar országgyűlésnek tartozott felelősséggel. Ezért tehát független, és felelős kormány volt.

# data[].attributes.body
Az áprilisi törvények az utolsó magyar rendi országgyűlésen (1847-1848) elfogadott és V. Ferdinánd által április 11.-én szentesített törvénycsomag, amely 31 cikkből állt.
Ha még többet akarsz tudni:

# data[].attributes.attachment_link.title
A nemzetiségek mozgalmai | Pannon Enciklopédia | Kézikönyvtár

# data[].attributes.body
A honvéd sereg tavaszi sikerei ráébresztették az udvart, hogy egyedül már képtelenek úrrá lenni a helyzeten, ezért Ferenc József császár 1849. május 1-jén hivatalos levélben fordult I. Miklós orosz cárhoz, amelyben fegyveres segítséget kér a lázadás elfojtásához. Miklós okulva az Engelhardt és a Szkarjatyin dandárok erdélyi példájából, ezúttal nemcsak segédcsapatokat szándékozott küldeni, hanem egy olyan hadsereget, amelyik önmagában is képes letörni a honvédség ellenállását. Így 1849. június közepén Rüdiger és Paszkevics orosz tábornokok vezetésével több oszlopban közel 200 000 fős orosz hadsereg tört Magyarországra.

# data[].attributes.body
Az utolsó jelentősebb harcképes seregtest, a Görgei Artúr vezette feldunai hadsereg feltétel nélküli fegyverletételére 1849. augusztus 13-án került sor Világosnál. Ezt a példát követte a többi mozgó seregrész is. Augusztus 18-án Dévánál a felbomlott dél-erdélyi sereg tiszti kerete Beke József ezredes parancsnoksága alatt adja meg magát.  Augusztus 17-én Damjanich átadta Aradot az oroszoknak, 26.-án Munkács is megnyitotta kapuit a cári csapatok előtt. Péterváradot szeptember 7.-én Kiss Pál vezérőrnagy azzal a feltétellel adta át a császáriaknak, hogy a komáromi védők által kiharcolt kedvezményeket rájuk is kiterjesztik. Hosszas tárgyalásokat követően, a védők büntetlensége fejében október 2-4 között Komárom vára is a császári erők kezére kerül.

# data[].attributes.body
Szeged feladása után Dembinszky nem a kormány új székhelyéül kijelölt Arad, hanem a még császári kézen lévő Temesvár felé vonult vissza. Mivel nem akart már csatát vállalni, ezért a hadtápot már el is küldte Lugos felé, de akkor érkezett a helyszínre a frissiben fővezérré kinevezett Bem, (aki a kemény harcokban erdélyi hadseregének java részét elvesztette) és elfogadta a Haynau kínálta ütközetet. Így került sor a vereséggel végződő temesvári csatára, ahol Dembinszky szerencsétlen döntése (az utánpótlás Lugosra küldése) és Bem elővigyázatlansága (csatát kezdett anélkül, hogy tudná mi van az utánpótlással) következtében pont a csata tetőpontján hallgatnak el a honvédség ütegei, majd az ezt követő kavarodásban Bem is lebukik a lováról és az előző napok hátrálásaitól demoralizált, vezérét vesztett, lőszer nélkül maradt sereg megfutamodik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiskőrösön született 1823. jan. 1-én. Apja Petrovics István mészárosmester, anyja a Hrúz Mária. 1824-ben Kiskunfélegyházára költöztek, itt tanult meg magyarul. Jó körülmények között élt, ez lehetővé tette a gondos taníttatást. Összesen 9 iskolában tanult, ez azzal az előnnyel járt, hogy már fiatalon igen gazdag élettapasztalatokkal rendelkezett. 1835-38-ig Aszódon tanult, itt egyike volt a legjobb tanulóknak. 1838-ban a tanév végi záróünnepségen ő mondta a búcsúbeszédet. 1838-ban iratkozott be a selmeci liceumba.

Itt a magyar önképzőkör, a Nemes Magyar Társaság tagja lett. Azonban nagyon gyengén tanult. Édesapja 1838-ban anyagilag tönkrement. 1839. februárjában elindult gyalog Pestre és beállt a Nemzeti Színházba kisegítőmunkásnak. 1839. szeptember 6-án Sopronban beállt önkéntes katonának a császári hadseregbe. Nem bírta a megpróbáltatásokat, megbetegedett, majd 1841-ben Sopronban elbocsátották. 1841. októberében visszatért Pápára tanulni. Itt kötött szoros barátságot Jókai Mórral.

Írói sikerek érték: 1842-ben az Atheneaumban megjelent első verse A borozó. 1842. október végén Pápán örökre abbahagyta a tanulást pénztelensége miatt. Mégis alapos műveltséget szerzett, mert sokat olvasott. 1842-43-ban először Székesfehérváron, majd Kecskeméten színészkedett. Ezután Pozsonyba gyalogolt, és az Országgyűlési tudósításokat másolta. 1843 nyarától Pesten a Külföldi Regénytár részére két regényt fordított le, valamint kapcsolatba került a fővárosi értelmiségi ifjúsággal és naponta megfordult a Pilvaxban is. 1843 őszétől Debrecenben ismét felcsapott színésznek, egy kisebb együttessel vándorolt, de megbetegedett és ezért visszatért Debrecenbe. 1844 februárjában nekivágott a pesti útnak azzal a szándékkal, hogy költő lesz. Felkereste Vörösmarty Mihályt, az ő ajánlására a Nemzeti Kör vállalta verseinek kiadását. Vörösmarty és Bajza támogatásával 1844. júl. 1-től segédszerkesztő lett a Pesti Divatlapnál. 1844. októberében jelenik meg A helység kalapácsa című komikus eposza. 1844. novemberében megjelenik első verseskötete, belefogott a János vitézbe.

Pesten megismerkedett Csapó Etelkével, aki 1845. jan. 7-én váratlanul meghalt. Eme korszakának verseit gyűjtötte össze az 1845. márciusában megjelenő Cipruslombok Etelke sírjára kötetébe. Kilépett a Pesti Divatlap szerkesztőségéből. Áprilisban elindult felvidéki körútjára, ahol mindenhol lelkesen fogadták: Útijegyzetek. Mednyánszky Bertával újabb sikertelen szerelem (az apja nem engedélyezte). 1845. októberében megjelenik a Szerelem gyöngyei című versciklusa. Sokat utazott, gyakran ellátogatott szüleihez Szalkszentmártonba. 1845. nov. 10-én megjelent második verseskötete. 1846. márc. 10-ig leginkább szüleinél volt, itt született 1846. áprilisában Felhők címmel megjelent 66 epigrammája. 1846 elején Tigris és hiéna dráma, később A hóhér kötélen című regényén dolgozott. Márciusban visszatért Pestre, belevetette magát az irodalmi, politikai életbe. 1846. szeptember 8-án a nagykárolyi megyebálon megismerte Szendrey Júliát.

Egyből beleszeretett. Júlia azonban nem tudott azonnal dönteni, csak egy év múlva házasodtak össze. 1847-ben elolvasta a Toldit, és ezután kötött szoros barátságot Arannyal. 1848. március 15-e egyik vezetője, de az elért politikai eredményeket keveselte. Királyellenes verseket írt, népgyűléseket szervezett, szembe került vezető politikusokkal, fokozatosan elvesztette népszerűségét. A szabadságharc idején századosi rangot kapott. 1848. dec. 15-én született meg fia, Zoltán. Debrecenben, 1849. januárjában jelentkezett Bem tábornoknál. Bem kedvelte, segédtisztjévé, személyes tolmácsává tette, óvta a csatáktól. Azonban Petőfi a többi felettesével rossz viszonyban volt (Klapkával való összezördülése után ki is lépett a hadseregből). Nem kapott fizetést, anyagi gondjai voltak. Márciusban apja, májusban anyja hal meg. Csatlakozik Bemhez, de tulajdonképpen civilként vesz részt a segesvári csatában, itt is tűnik el örökre, 1849. júl. 31-én.

# data[].attributes.attachment_link.title
Petőfi Sándor élete (1823-1849) - Irodalom kidolgozott érettségi tétel | Érettségi.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiskőrösön született 1823. jan. 1-én. Apja Petrovics István mészárosmester, anyja a Hrúz Mária. 1824-ben Kiskunfélegyházára költöztek, itt tanult meg magyarul. Jó körülmények között élt, ez lehetővé tette a gondos taníttatást. Összesen 9 iskolában tanult, ez azzal az előnnyel járt, hogy már fiatalon igen gazdag élettapasztalatokkal rendelkezett.

# data[].attributes.body
,,Ezennel tudósítom tábornok urat, hogy az ország által reám ruházott hatalomnál fogva mai napon a nemzet nevében Mészáros Lázár* altábornagyot hazánk összes hadseregei fővezérévé a minisztertanács meghallgatásával és hozzájárultával kineveztem; s ezennel a nemzet nevében rendelem és parancsolom, hogy az ő rendeleteinek s intézkedéseinek minden hadtest-, hadosztály-, várparancsnokok s általában az összes hadsereg feltétlenül engedelmeskedni, s őt törvényes fővezéröknek ismerni elengedhetetlen hazafiúi kötelességöknek tartsák. – Senki a haza elleni fellázadás bűne alatt másképp nem cselekendvén.
A nemzet és szabadság nevében elvárom tábornok úrnak annyi hősiességgel és önfeláldozással tanúsított hazaszeretetétől, hogy ezen rendeletnek a parancsnoksága alatti hadseregnél mindenkitől pontos engedelmességet szerezni, s a hazánkat, sőt Európa szabadságát a jelen vészes percekben egyedül megmenthető egyetértést előmozdítani, s a hazánk és a szabadság megmentésében mindekkorig tanúsított hűségével, vitézségével és lojalitásával minden személyes tekintetet félretéve közremunkálni buzgólkodandik.
Miért tábornok urat a haza köszönetéről, az önérzet magasztos jutalmáról s a világ és a história méltánylatáról a nemzet nevében szíves tisztelettel biztosítom”
– Kossuth körrendelete a seregvezéreknek Mészáros Lázár altábornagy fővezéri kinevezéséről.

# data[].attributes.body
,,Magas hegy tetején régi Buda vára,
Merőn állva néz a ballagó Dunára,
Talán azért néz, hogy leszédüljön végre,
És a mélybe essék, a víz fenekére.
Jobb is lenne már őnéki ott a mélyben,
Sok gyászdolgot látott hosszu életében,
Sok gyászdolgot látott, megirtózott tőle,
Azért várja, várja, hogy már mikor dől le?

Látta gonosz Zsigmond király idejében
Kont levágott fejét a hóhér kezében,
Vitéz Hédervári Kont Istvánnak fejét,
S véle egyetemben sok jó társáiét.
Látta a hitszegő László király alatt,
Vérpadra idősebb Hunyadi mint haladt,
Szép Hunyadi László, fiatal levente,
Öt pallos-suhintás fejét leütötte.''
(1848)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pest, 1848. augusztus 5.

Pest, 1848. augusztus

Pest, 1848. augusztus

Hrom madr van, akit szeretek,
Hrom madrrl mondok neket.
Ha oly szp lenne rlok nekem,
Amily nagyon n ket szeretem,
Amennyi boldogsgot, rmet
Ezen madarak nkem szerzenek!

Az els madr egy kis cinege,
Nem srti t a tlnek hidege,
Nem hbortja t meg semmi vsz,
Tlben, viharban vgan ftyrsz,
Vigan ugrl a szraz gakon,
Mint a pillang a virgokon,
Ugrl, miknt a gyermek, gondtalan,
Jn s megyen, mshol van untalan,
Alig kpes kisrni t a szem. -
Kedlyed e cinege, kedvesem!

A msodik madr egy csalogny,
Elrejtve l a lombok alkonyn,
Nem ltja ms ottan s mst se' lt,
Kis fszke nki az egsz vilg,
Ebben dalolgat, s ha dalolni kezd,
Elfojt az alkony mindennm neszt,
Hogy meg ne hbortsa nekt,
Hogy gynyrkdjk a fld s az g,
Gynyrkdjk e dalban, amin
Hozznk csak legszebb lmainkban j,
Amelynek minden hangja eltemet
Egy bnatot s szl egy rmet,
Mert mindenik hang egy szent szerelem. -
Ez a csalogny szved, kedvesem!

A harmadik madr egy ifju sas,
Szrnynak rpte mersz s magas,
A villmokkal egy tanyn lakik
S tekintett flkldi a napig.
Nyugodt idben alszik, elvonl,
De ha vihar jn s vlt vadl,
Flbred a sas szendergsibl,
s a viharnak karjaiba dl
s vinni hagyja magt ltala,
Mint viszi a lovast a paripa
Rmt btran, szrny sebesen. -
Ez a sas a te lelked, kedvesem!

Pest, 1848. augusztus

Pest, 1848. augusztus

Pest, 1848. augusztus
Midn a nemzetgylsben augusztus 21-n
a hadgyben a tbbsggel szavazott
Pest, 1848. augusztus 22.

Halovnyul a gyva szavamra... dalom
Viharodnak eljele, forradalom!

Szomork az idk, a napok feketk,
Odahagytak atyid, o nemzet, o np!

Csak azrt szakitd le bilincseidet,
Hogy ujabb nehezebb vas emssze kezed.

Fdi mg beteg arcod az egykori por,
S ime sorsod ujonnan a porba tipor.

Nem a sors, nem a sors, de sajt fiaid
Akaratja, mi jra lealacsonyit.

Ez a vtek amily cudar s iszony,
Iszonybb legyen rte az gi bosz!

Lealzod-e, oh haza, szent fejedet?
Piszok lje a hr koszorja helyett?

Mieltt az erszak igba fogat,
Kaszabold le, hazm, nyakadat te magad.

Tegye lncra a zsarnok a holttetemet,
Diadalma legyen temeti menet.

Hol elsnak, a domb neki trnja legyen
S gyakoroljon ert siri frgeiden!

De te, oh haza, nem hagyod el magadat,
Haragod tze arcaidon kigyuladt,

Kezed ott van a kardon, a markolaton...
Ki fog lni, ha nem te, dicsn szabadon?

Szaporn ide, kedvesem, ajkaidat,
S te fi, szaporn ide a poharat!

Mire elfogy a bor, mire csattan a csk,
Jeladsra emelhetik a lobogt.

Halovnyul a gyva szavamra... dalom
Viharodnak eljele, forradalom!

Pest, 1848. augusztus

Pest, 1848. augusztus

Pest, 1848. augusztus

# data[].attributes.attachment_link.title
Petfi Sndor sszes kltemnyei - Versek 1848 [5/10]

# data[].attributes.attachment_link.description
Pest, 1848. augusztus 5. Pest, 1848. augusztus Pest, 1848. augusztus Hrom madr van, akit szeretek, Hrom madrrl mondok neket. Ha oly szp lenne rlok nekem, Amily nagyon n ket szeretem, Amennyi boldogsgot, rmet Ezen madarak nkem szerzenek!