# data[].attributes.body
Arvestatakse, et keskmine inimene sööb elu jooksul umbes 10 866 porgandit.
Ühte grammi mahub umbes 800-900 porgandi seemet.

# data[].attributes.body
On kaks kõge populaarsemaid kahjureid lehekirp ja porgandikärbes. Kahjurite vastu porgandikülvide katmine kattelooriga või siis vajadusel rakendada keemilist tõrjet.

# data[].attributes.headline
Millal külvatakse? kui kaua valmib saak?

# data[].attributes.subject
Millal külvatakse? kui kaua valmib saak?

# data[].attributes.body
Porgandit külvatatakse kevadel. Saak valmib kusagil kuu aega tavaliselt võib ka vähem.

# data[].attributes.body
Porgand on kaheaastane taim. Esimesel aastal kasvatab ta lehekodariku ja juurvilja. Teisel aastal kasvab kuni 1 m kõrgune hargnenud õisikuvars, millel arenevad õied ja valmivad seemned. Suureks kasvavad porgandid 4 kuuga. Porgand on väärtuslik looduslike vitamiinide allikas. Eriti palju karoteeni (37 mg%), mis inimkehas konverteeritakse A-vitamiiniks, on ka vitamiinid BI, VG, B6, C, E, PP. Suhkrute ja mineraalsoolade kompleks muudab porgandid maitsev

# data[].attributes.body
Porgandi õied on väikesed, valged kreemikad või roosad

# data[].attributes.body
Taime kõva vars on kaetud soonega ja jõuab 30-100 cm kõrguseni, kolmnurksed või piklikud (kuni 20 cm) ovaalsed lehed on korduvalt pinnatud madalamad on tugevalt pikad petioolid ja ülemine on istuv.

# data[].attributes.body
Vili on kaksikseemnis, mis jaguneb kergesti kaheks ovaalseks seemneks, tema välispinda katavad tihedad ogad. Porgandiseemneil on eeterliku õlidu tõttu spetsiifiline lõhn. Seemnete idanevus säilib 3–4 aastat.

# data[].attributes.body
Peab istutama porgandid seemnetena ja oodata, et nende idanemiseks kulub umbes 10–12 päeva, kuigi mõne sordi puhul võib see võtta kuni kolm nädalat. Aitamaks porgandil võimalikult kaua kasvada, enne mulda panemist mulda ja peab vabastama see täielikult. Peab eemaldama ka kõik kivid. Tihedas ja kompaktses mullas kasvatatud porgandid jäävad lühikeseks ja on tavaliselt saagikoristuse ajal valesti valmivad. Kui seemned idanevad ja noored taimed on jõudnud umbes tolli kõrgusele, peenestatakse oma saak nii, et taimedel oleks nende vahel kolm tolli värisevat ruumi. Harvendamine takistab taimi vee ja mulla toitainete otsingus üksteisele kannibaliseerimas. Porganditele ei meeldi umbrohu konkureerimine sama palju kui üksteisele, nii et peab multšima noori porgandiplaastreid ja rohutama neid usinalt. Porgandeid pole raske kasvatada. Nad vajavad aga õiget mulda ja varajases staadiumis pika ja sirge kasvu jaoks umbrohutõrjet. Porgand kasvab kõige paremini jahedas kliimas, isegi kui neid algselt kasvatati ja kasvatati Vahemere piirkonnas

# data[].attributes.body
Porgand vajab tervisliku mulda, ilma kivi ja kiviklibuta. Porgand kardab rasket, savist mulda, milles ta ei kasva. Valgust eriti pole vaja, aga kõige rohkem meeldib talle temperatuur, mis jääb umbes 20 kraadi ümbrusesse.

# data[].attributes.headline
Milliseid osasid porgandist süüakse? Kuidas veel kasutatakse?

# data[].attributes.subject
Milliseid osasid porgandist süüakse? Kuidas veel kasutatakse?

# data[].attributes.body
Inimesed söövad porgandil ainult juurt.(varst võib ka, ainult kui porgand on noor, aga seegi on ohtlik)
Porgandit saab toiduks tarvitada väga mitmekülgselt. Teda süüakse toorelt, keedetult, hautatult, konserveeritult.Porgand on asendamatu paljude roogade valmistamisel.

# data[].attributes.body
Porgandit peetakse inimesele iidsetest aegadest tuttavaks taimeks. Ja kuna neil on ka meeldiv maitse, kasvatavad neid paljud inimesed. Selleks veel valmis porgandit on kerge peenralt võtta ja kohe toorelt süüa või toidu sisse kasutada.