# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-2262834,00.html
‏האם הערבים חושבים על הצד שלנו?
‏איך המשפחות של ‏ ‏הנפגעים  רואה את הצד של הערבים?
‏האם כל הערבים ככה?
‏האם איי פעם יהיה שלום בינינו לבין הערבים בחומות ירושלים?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פיגוע קשה הבוקר בירושלים: 11 בני אדם נהרגו וכ-50 נפצעו לאחר שמחבל מתאבד התפוצץ בסביבות השעה 7:15 בבוקר (יום ה') באוטובוס אגד בקו 20 בקריית מנחם בבירה, שהיה בדרכו למרכז העיר. בעקבות הפיגוע, מעריכים במערכת הביטחון כי ייתכן שצה"ל יפעל בתגובה בבית לחם. גם החמאס וגם הג'יהאד האיסלאמי נטלו אחריות על הפיגוע.
ואלה שמות ההרוגים:
הודיה אסרף, בת 13, מירושלים. הלווייתה יצאה ב-15:30 מבית הלוויות בגבעת שאול.
סימה נובק, בת 56, תושבת שכונת עיר גנים בירושלים
דיקלה זינו, בת 20, תושבת שכונת עיר גנים
מרינה בזרסקי, בת 46, תושבת שכונת עיר גנים
אלה שרשבסקי, בת 44, ובנה מיכאל, בן 16, תושבי שכונת עיר גנים
קירה פרלמן, בת 67, ונכדה אילן פרלמן, בן 8, תושבי שכונת עיר גנים בירושלים.
יפית רביבו בת 13 משכונת עיר גנים
הדסה (הלנה) בן-דוד, בת 32 מעיר גנים
ורגה מירסה, עובד זר מרומניה בן 25, שהתגורר בשכונת עיר גנים.

המחבל המתין - והתפוצץ

האוטובוס היה ברחוב מקסיקו בעיר, סמוך לרחוב סולד, והיה עמוס בנוסעים כשאירע הפיצוץ. ההערכה הראשונית במשטרה היא כי המחבל, נאאל אבו הלאייל, בן 23 מהכפר אל-חאדר שבגזרת בית לחם, הצליח לעלות לאוטובוס בשעת הלחץ. הוא נסע מספר תחנות ופוצץ חגורת נפץ ובה מטען של 5 ק"ג שהכיל רסס מתכתי, בשעה כשהאוטובוס עמד לעצור בתחנה.
נהג האוטובוס, הרצל שי, בן 50 פצע קל: "לא ראיתי שום דבר חשוד. פשוט עולה נוסע ומתפוצץ, כמו בכל מקום במדינה שלנו. יש לנו הנחיות מאגד, אבל זה לא תמיד עובד". בין הנוסעים היו תלמידים רבים, שהיו בדרכם לבית הספר. עשרות הורים מודאגים הגיעו לבתי החולים.
אריאל ג'ינו, בן 18, המתגורר ליד זירת הפיגוע, סיפר ל-ynet: "שמעתי פיצוץ עז. יצאתי החוצה וראיתי את האוטובוס. ראיתי אנשים מפויחים. לא היו צעקות, היה בעיקר בכי. עזרתי לאנשים שהצליחו ללכת בכוחות עצמם".
מתנדב זק"א (זיהוי קרבנות אסון), חיים ויינגרטן, היה מבין הראשונים שהגיעו לזירת הפיגוע: "זה היה מזעזע. ילדים ונשים זעקו. ביצענו החייאות, ניסינו לחבר אנשים. זה אחד הפיגועים קשים ביותר שראיתי".
בנוסף להרוגים ישנם כ-50 פצועים, 8 מתוכם במצב קשה עד קשה מאוד, 5 במצב בינוני והיתר במצב קל. שתיים מהפצועות נפטרו בבית החולים הדסה עין כרם. מבתי החולים נמסר כי מרבית הנפגעים סובלים מפגיעות הדף, כוויות, רסיסים והלם.
כוחות המשטרה סגרו את הזירה ולחצי תנועה כבדים נרשמו בירושלים. כלבים של חבלני המשטרה סרקו את האזור כדי לוודא שאין מטענים נוספים.

"לא היתה התרעה"

מפקד מחוז ירושלים, ניצב מיקי לוי, אמר בשטח כי על פי הבדיקות, המחבל הפעיל מטען רב עוצמה. מפכ"ל המשטרה, רב ניצב שלמה אהרונישקי, אמר בעקבות הפיגוע: "האוטובוס היה יחסית מלא, והפיצוץ אירע בחלקו הקדמי, מטרים ספורים לפני העצירה בתחנה". המפכ"ל הדגיש: "לא היתה לנו התרעה ממוקדת על התרחיש הזה, אבל ירושלים היא תחת הרבה מאד התרעות לא רק בימים האחרונים אלא במשך חודשים רבים".
למקום הגיעו גם השר לביטחון פנים עוזי לנדאו וראש עיריית ירושלים אהוד אולמרט, שקיבלו תדרוך מבכירי המשטרה. "זהו פיגוע מבין הקשים שהיה לנו בתקופה האחרונה", אמר אולמרט, והוסיף כי הוא לא לגמרי מופתע: "לא השלינו את עצמנו שהטרור הסתיים. אי אפשר לחסום לגמרי את הטרור. הלו"ז הפוליטי אולי משמש זרז לגורמים כמו החמאס וארגוני הטרור, שכל עניינם להחריף את המצב".

מרכזי מידע נפתחו

הפצועים פונו לבתי החולים הדסה עין כרם, הר הצופים, ביקור חולים ושערי צדק בבירה. טלפון מרכזי המידע בבתי החולים: הדסה עין כרם 1255122, הדסה הר הצופים 1255121, שערי צדק 1255125, ביקור חולים: 1255123.
משרד הקליטה פתח מוקד חירום לעולים שמספרו: 6214521-02.
משרד החינוך פתח מוקד חירום לתלמידים בטלפון 1204.

בהכנת הידיעה השתתפה לימור שמואל

לפנייה לכתב/ת

# data[].attributes.attachment_link.title
11 הרוגים בפיגוע באוטובוס בירושלים

# data[].attributes.attachment_link.description
התופת חזרה לבירה: מחבל מתאבד הצליח לעלות לאוטובוס בקו 20 של אגד, שהיה בקריית מנחם בדרכו למרכז העיר והיה עמוס בתלמידים. בנוסף להרוגים ישנם כ-50 פצועים, בהם רבים במצב קשה. נהג האוטובוס: "לא ראיתי שום דבר חשוד". מקורות ביטחוניים: ייתכן שצה"ל יפעל בבית לחם

# data[].attributes.body
https://mobile.mako.co.il/news-israel/2019_q4/Article-1430e075f5b1e61027.htm

1. מי מחליט על הכותל?
2. אין בהן חששות?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עימות חריג בתפילת ראש החודש בכותל: מהומה התפתחה הבוקר (שני) בכניסה לעזרת הנשים בכותל המערבי בירושלים לאחר שכמאה חברות בתנועת "נשות הכותל" ותומכי הארגון ניסו להכניס ספרי תורה אל רחבת התפילה. השומרים בכניסה מנעו את הכנסת הספרים, והתירו את כניסת הנשים רק לאחר שהשאירו אותם בחוץ. לאחר מכן, בזמן שחברות התנועה התפללו הן ספגו קריאות גנאי מנשים אחרות שנכחו במקום.
לעדכונים נוספים ושליחת הסיפורים שלכם - היכנסו לעמוד הפייסבוק של החדשות
מנכ"לית "נשות הכותל", יוכי רפפורט, הגיבה בחריפות לאירועים: "שוב מתבצעת אלימות כלפי נשות הכותל. אנו רואים כיצד הכותל נכבש בידי גורמים חרדיים קיצוניים, אשר אינם מאפשרים לחלקים עצומים בעם היהודי להרגיש בבית במקום הקדוש ליהודים".

"במקום לתפוס פושעים ולהשקיע במערכת הבריאות הקורסת, כספי המיסים של כולנו משמשים על מנת לנקוט בשיטות של בריונות והפחדה כלפי נשות הכותל", הוסיפה רפפורט. "אנחנו לא נירתע ולא ניכנע. נמשיך להגיע לכותל חודש בחודשו, כפי שאנחנו עושות כבר 31 שנים".

ד"ר שעיה רוטנברג, מרצה בכיר בישיבה הקונסרבטיבית בירושלים, נעצר בשעות הבוקר - לאחר שבמשך שעה שלמה התפלל למרות ההתעמרות של החרדים והחרדלים שמסביבו. כחלק מהמהומות קראו לעברו: "בהמה! כופר! כלב!". ברגע שענה להם בצעקה "תעזבו אותי!", החליטו השוטרים לעצור אותו.

לבסוף קראה מנכ"לית התנועה לנבחרי הציבור לתמוך במטרת ארגונה: "אנו קוראות לפוליטיקאים ולנבחרי הציבור לעמוד לצידנו, ולהכריז כי לא יאפשרו פגיעה בנשות הכותל יקדמו את מתווה הכותל למען כלל העם היהודי, בישראל ובתפוצות".

תגובת הקרן למורשת הכותל המערבי: "הבוקר ביקשו כ 30 נשים וגברים מקבוצת נשות הכותל להיכנס בניגוד לנהלים, לעזרת הנשים עם ארבעה ספרי תורה. כנגדן ניצבו קרוב ל 1,000 מתפללים ומתפללות שביקשו למנוע זאת בכל מחיר. סדרני הקרן למורשת הכותל עשו כל שביכולתם על מנת למנוע התנגשות אלימה בין הצדדים. סדרני הקרן נאבקו על מנת למנוע חילול ספרי תורה ונפילתן וקראו לנשות הכותל להחזירן לעזרת ישראל. הקרן למורשת הכותל המערבי קוראת לכל הנוגעים בדבר לפעול על מנת להרחיק מהכותל כל ניסיון לפרובוקציה, ולהשיב לכותל המערבי את מעמדו כמקום מאחד ומלכד".

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - מהומה בתפילת ראש החודש: "נשות הכותל" לא הורשו להכניס...

# data[].attributes.attachment_link.description
עימות חריג בתפילת ראש החודש בכותל: מהומה התפתחה הבוקר (שני) בכניסה לעזרת הנשים בכותל המערבי בירושלים לאחר שכמאה חברות בתנועת "נשות הכותל" ותומכי הארגון ניסו להכניס ספרי תורה אל רחבת התפילה. השומרים בכניסה מנעו את הכנסת הספרים, והתירו את כניסת הנשים רק לאחר שהשאירו אותם בחוץ.

# data[].attributes.body
https://m.ynet.co.il/Articles/59282890
1) למה יש מריבות בין המשטרה לאזרחים הערבים?
2) מה הגורם למריבות האלה?
3)מי צודק?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
21 שוטרים נפצעו במהומות הר הבית, הפלסטינים דיווחו על עשרות רבות של נפגעים ובהם 7 שמצבם קשה. לאחר שעות של שקט, התחדשו לפני הצהריים ההתפרעויות - אך בסביבות השעה 12:00 נסוגה המשטרה מהמסגד ואפשרה כניסת מתפללים ערבים. הנייה: "ההתנגדות מוכנה ולא תעמוד בחיבוק ידיים". הבוקר המפכ"ל אסר על עליית יהודים להר הבית

התפרעויות קשות בהר הבית ביום ירושלים, שהתחדשו לאחר כמה שעות של שקט יחסי: המשטרה פרצה להר הבית הבוקר (ב') לאחר יידוי אבנים ממסגד אל-אקצא. כמה שעות לאחר מכן התחדשו המהומות, ובשידור החי מהמקום נראו העימותים, יידוי האבנים הבלתי פוסק - ורימוני ההלם שירתה המשטרה. 21 שוטרים נפצעו ושלושה מהם פונו לבית החולים. לפי הסהר האדום, שבעה מתפרעים נפצעו באורח קשה. בסביבות 12:00 נסוגה המשטרה מהמתחם, והשוטרים שנפרסו בכניסה אליו אפשרו כניסת מתפללים למקום.

באירוע מקביל, נהג יהודי הותקף באבנים בשער האריות , ניסה להימלט, סטה עם רכבו - ופגע במתפרע. המתפרעים תקפו את יושבי הרכב, שחולצו בזכות שוטר שהגיע בריצה וירה באוויר. בנוסף, מתפללים יהודים רבים הגיעו להר הבית למרות שהמשטרה אסרה עליהם להיכנס למקום - וחלקם אף ניסה לפרוץ בכוח לשער המוגרבים.

עשרות אלפי מתפללים מוסלמים העבירו את הלילה במסגד אל-אקצא, ובמשטרה החליטו לאסור כניסת יהודים להר הבית על רקע . בהר הבית נראו כבר בשעות הבוקר המוקדמות תמונות של הכנות לעימותים קשים, בין היתר נראו מצבורי אבנים באל-אקצא, וכן הכנות לחסימת דלתות ושערים - והעימותים אכן הגיעו.

המתיחות של הימים האחרונים מורגשת עוד יותר מאז פתיחת אירועי יום ירושלים. כוחות משטרה עצרו אתמול שלושה חשודים במהלך הפרת סדר אלימה בכניסה לאוניברסיטה העברית בהר הצופים בירושלים.

פורסם לראשונה: 07:23, 10.05.21

# data[].attributes.attachment_link.title
7 פלסטינים נפצעו קשה, קריאות ניצחון בהר הבית

# data[].attributes.attachment_link.description
21 שוטרים נפצעו במהומות הר הבית, הפלסטינים דיווחו על עשרות רבות של נפגעים ובהם 7 שמצבם קשה. לאחר שעות של שקט, התחדשו לפני הצהריים ההתפרעויות - אך בסביבות השעה 12:00 נסוגה המשטרה מהמסגד ואפשרה כניסת מתפללים ערבים. הנייה: "ההתנגדות מוכנה ולא תעמוד בחיבוק ידיים".

# data[].attributes.body
1 בשביל מה כל השנאה הזאת?

2. אתם לא מפחדים שיעצרו אותכם או שיקרה לכם משהו?
3. אין בכם פחד?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
קרוב ל-200 צעירים התכנסו הערב (שבת) בכניסה לירושלים בעקבות הפיגוע במאחז חומש שבו נרצח . בהפגנה, שנערכת תחת הכותרת "מחאת חירום", קראו המפגינים קריאות נקמה בערבים וקריאות גנאי לשוטרים.

המפגינים האשימו את השר לביטחון הפנים עמר בר-לב ואמרו כי השילוב בין אמירתו על בתחילת השבוע, יחד עם רצף הפיגועים שהחל לפני יותר מחודש, הוא "אובדן דרך".

מפגינים בודדים ניסו לחסום את הכביש ו-13 מהם נעצרו. אצל אחד המוחים אותרו סכין ואגרופן. תוך זמן קצר הגיעה לאזור מכת"זית של המשטרה שפיזרה את המוחים, שכמה מהם הוטחו על המדרכה מעוצמת סילון המים. אישה מבוגרת שהייתה באזור נפצעה באורח קל מזרם המים ופונתה על-ידי חובשי מד"א במצב קל. טרם התברר אם עברה במקום או השתתפה בהפגנה.

מיכל, תושבת ירושלים שהגיעה להפגין עם בנה הקטן, אמרה ל-ynet: "אין לנו את הזכות לשתוק. הגעתי לצעוק שהעניינים כאן חוזרים על עצמם כמו בימי רבין, שקרא לנו 'פרופלורים' בזמנו. השר בר-לב שאחראי על ביטחון הפנים במדינה חילק את המדינה לשניים: אלה ששווה לשמור עליהם ואלה שחייהם אינם שווים". לדבריה, "רואים את הקורלציה בין הדיבורים וחוסר המעשים של הפוליטיקאים ואישי הציבור לבין המציאות בשטח. דם יהודי מופקר ואין שום מענה".

במקביל להפגנה בירושלים, במערכת הביטחון בין כלל הגופים - צה"ל, משטרה, מג"ב ושב"כ - כדי למנוע תקיפות לאומניות מצד יהודים כלפי פלסטינים, כפי שכבר

בינתיים, המצוד אחר המחבלים מתהדק ובצה"ל משתמשים ביחידות מודיעין מיוחדות, בהן גם 8200, כדי לסגור על הרוצחים. בסוף השבוע חלה התקדמות בחקירת פיגוע הירי וככל שחולפות השעות כוחות הביטחון מתקרבים יותר ויותר למיקום המחבלים שנמצאים במנוסה. במהלך המרדף נעצרו פלסטינים שחקירתם סייעה להתקדמות הכוחות. חוקרי הפיגוע כבר הבינו שהוא תוכנן היטב, יחד עם נתיב מילוט מאורגן ונשק תקני, ובחירת מיקום למארב הירי שיאפשר בריחה מהירה.

# data[].attributes.attachment_link.title
קריאות נקמה בערבים וניסיונות לחסום את הכניסה לעיר: כ-200 הפגינו בי-ם

# data[].attributes.attachment_link.description
קרוב ל-200 צעירים התכנסו הערב (שבת) בכניסה לירושלים בעקבות הפיגוע במאחז חומש שבו נרצח . בהפגנה, שנערכת תחת הכותרת "מחאת חירום", קראו המפגינים קריאות נקמה בערבים וקריאות גנאי לשוטרים. המפגינים האשימו את השר לביטחון הפנים עמר בר-לב ואמרו כי השילוב בין אמירתו על בתחילת השבוע, יחד עם רצף הפיגועים שהחל לפני יותר מחודש, הוא "אובדן דרך".

# data[].attributes.body
https://www.haaretz.co.il/news/education/1.1287708
1. למה ככ קשה להם לחיות ביחד?
2. מה הגורם העיקרי למתיחות הזו?
3. יש סיכוי שמתישהו המתיחות הזאת תסתיים?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במשך אלפי שנות קיומה של ירושלים, עמדה העיר במרכזה של מחלוקת פוליטית עזה, בין היתר בשל קדושתה ואופייה הדמוגרפי המגוון. בעיר מתגוררים בכפיפה אחת חילונים, חרדים, ערבים וקבוצות שונות נוספות. מאז הבחירות האחרונות לראשות העיר, בהן התמודדו מועמד חילוני וחרדי, הוקצנו היחסים בין שתי קהילות אלה והחיכוך ביניהן אף גלש לעתים לאלימות.

כל מגזר מצא את דרך הביטוי והמחאה המועדפת עליו. בשעה שהחרדים יצאו לרחובות והפגינו נגד פתיחת חניון "קרתא" בשבת ונגד מעצרה של האם החשודה בהרעבת בנה, בחרו חלק מהחילונים לבטא את מורת רוחם מהמתרחש בבירה בדרך יצירתית, אך פורעת חוק לא פחות - כתובות גרפיטי. בתקופת הבחירות צצו כתובות בשכונת נחלאות הסמוכה למרכז העיר, שבה תושבים חילונים וחרדים גם יחד. בתחילה הופיעה הכתובת "11.11 ירושלהם" כשהיא מלווה בדיוקן של אדם חרדי, בהתייחס לתאריך הבחירות לעירייה ולאיום הטמון בבחירת ראש עיר חרדי.

אחר כך הופיעו הכתובות "לא אצלנו", מלוות בציורי כובע חרדי ופאות, ו"איראן זה כאן" המעוטרת כזקנו של אברך. בהמשך צצו אחרות.

כמצופה מאמנות לא חוקית העוסקת בתכנים פוליטיים פרובוקטיביים, רוב האמנים האחראים לכתובות נשארו בעילום שם. גם אלה מהם שניתן לאתר לא ששים לדבר על כך, לרוב גם מתוך תחושה שעבודותיהם - כתובות כמו "שרון ובניו בע"מ" או "עצור מחסום לפניך" - מדברות בעד עצמן. גם בהיעדר פרשנותו של המרסס, יכול המבקר בבירה להתרשם כי בעוד שבתל אביב משופעת הגרפיטי, רוב הכתובות סתומות ומנציחות את שם האמן וכנופייתו, הרי שבירושלים מכילות מרביתן מסרים חברתיים ופוליטיים אקטואליים.

אחד המוקדים המרכזיים לפעילות הזו הוא בית הקפה "נוקטורנו" במרכז העיר, הניצב במיקום אסטרטגי. מעברו האחד הצד הסטודנטיאלי של נחלאות, מעברו השני, במורד רחוב אוסישקין, נמצאת השכונה החרדית שערי חסד, מאחוריו רחוב קינג ג'ורג' ומלפניו, במורד הגבעה, משכן הכנסת. אופיו הבוהמייני של בית הקפה הופך אותו לקרקע אידיאלית למחאה חברתית. הגרפיטי באזור מקצין בהתאם להתפתחויות פוליטיות ולהתנהלות הממשלה והצבא; באחרונה נעשו הכתובות בוטות במיוחד ביחס לקהילה החרדית בעיר.

יורם אמיר, אמן מחאה שצייר חלק מהגרפיטי באזור, אומר כי המשיכה למקום נובעת, בין היתר, מאופיו הפוליטי של בית הקפה. "נוקטורנו הוא מעוז שמאל רדיקלי שהצליח, במידה מסוימת, לנצח את העירייה ולהפוך את הגרפיטי לחלק מהבית", אמר. אמיר אחראי בין היתר לכתובות "120 קופים" (בהשאלה מהסרט "12 קופים") ו"אין עוד מלבדולר" (כפראפרזה על האמרה החסידית "אין עוד מלבדו").

ההשראה לכתובות, מספר אמיר, באה מ-"120 קופים, כמספר חברי הכנסת". לדבריו, "צעדנו אחורה בכל דבר, והיחידים שלא צעדו אחורה הם המושחתים מתוך אותם חברי כנסת שיודעים לעשות קופה בעת מצוקה. ?אין עוד מלבדולר' היא אמירה על ירושלים, עיר שאמורה להיות כל כך רוחנית, והפכה להיות כל כך חומרית".

עמית שכטר, מנהל ושותף ב"נוקטורנו", מתנגד למיתוג המקום כמעוז שמאל ומעדיף לראות בגרפיטי ביטוי של הרוח האמנותית השורה על באי בית הקפה. "ללא ספק, יש נטייה שמאלנית מסוימת", הוא מודה, "אבל נוקטורנו הוא מקום פלורליסטי שמקבל את כולם. אם כבר, לאנשים שיושבים פה יש נטייה ארטיסטית ולאו דווקא פוליטית", אמר.

שכטר אומר כי המסרים האנטי חרדיים שגלומים בגרפיטי נובעים מהדרמות שידעה העיר בתקופה האחרונה. "תקופות סוערות פוליטית תמיד יותר פוריות", הוא אומר. "אני חושב שזו צורת פורקן לגיטימית לחלוטין המקובלת בהרבה מקומות בעולם. כל אמצעי לא אלים להעברת מסרים, ועל אחת כמה וכמה עם צביון אמנותי, הוא בעיניי מבורך".

לדעת שכטר, העירייה בוחרת שלא למחוק את הכתובות משיקולי עלות בלבד. "אני חושב שהם פשוט מעדיפים לחסוך כסף. בעיניי ניקיון זה דבר בריא, זה מרענן את קהל הציור. אנחנו בעד התחדשות. לנקות ולחדש זה דבר טוב".

משה אליהו לינקר, אברך תושב השכונה, טוען שהקהילה החרדית בעיר הרימה ידיים בנושא ומאשים בעיקר את התקשורת. "אין מי שמנסה לעצור את השטף האדיר של אינפורמציה אנטי-חרדית", הוא טוען, "אשמים בזה במשותף גם המתפרעים החרדים בהפגנות וגם התקשורת הששה אלי קרב. התחושה שלי כחרדי דומה לזו של סטודנט יהודי בקמפוס בעולם אל מול גל אנטי-ישראלי".

למרות החששות, לינקר אומר כי "ברחוב אני לא מרגיש שינוי... יש הרבה אנשים שפויים משני הצדדים שלמדו מזמן לחיות ביחד, גם אם הם חוששים זה מזה. עם זאת, אני חושב שיש סתירה בסיסית ביחס של החילונים למעורבות החרדית בעיר. כשלחרדים חשוב להיות שותפים בעיצוב דמותה של העיר, קוראים לזה כפייה דתית - וכשהם נמנעים מלהתערב, קוראים לזה התבדלות".

לינקר אומר כי לדעתו אין קשר בין הפשקווילים לכתובות הגרפיטי. "מבחינה אמנותית, זה נראה כמו הקבלה, פה יש משהו על הקיר ושם יש משהו על הקיר, אבל אין שום דו שיח בין השניים. הלוואי והיה קיר משותף אחד בו היה אפשר לראות את שני הצדדים מדברים זה עם זה, אפילו בצעקות".
ראש בקיר: מלך הגרפיטי
סיפור הגרפיטי בעיר הבירה לא יהיה שלם ללא הסיפור הבלתי ייאמן של דודו ברזאני, הידוע בכינוי "מלך הגרפיטי" של ירושלים. ברזאני פרץ לתודעה הירושלמית ב-1985, כשכתובות גרפיטי מסתוריות בנוסח "דייוויד דה קינג" ו"נקמת דייוויד", החלו להופיע על קירות מרכזיים בעיר, לצד איורים מושקעים ומרשימים. במהרה החלה התקשורת לעקוב בסקרנות אחר האמן האנונימי. לאחר תקופת פעילות מחתרתית קצרה ואינטנסיבית, ברזאני נעצר והואשם בוונדליזם. ב-1987, לאחר שריצה את עונש עבודות השירות שקיבל, החל למסד את תשוקתו לגרפיטי. הוא שכנע את העירייה בערך האמנותי של עבודותיו, וקיבל הזדמנות להציגן בגלריה העירונית. סיפורו קיבל תפנית טרגית כשירד לסיני ונתפס במעבר הגבול בטאבה כשברשותו חצי קילו חשיש.הוא נשפט ל-25 שנות מאסר עם עבודת פרך. לאחר חמש שנות מאסר, הצליח ברזאני להימלט מהכלא וחצה בשחייה את הגבול לישראל, בה הוא מתגורר עד היום, בדיסקרטיות רבה.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
המתח בין חילונים לחרדים בירושלים מצויר על הקירות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שירה בן-סימון

# data[].attributes.attachment_link.title
אתר הארץ חסום - חדשות, ידיעות מהארץ והעולם - עיתון הארץ

# data[].attributes.attachment_link.description
אתר הארץ חסום - כל חדשות היום - הידיעות והחדשות בעיתון הארץ . סקופים, מאמרים, פרשנויות ותחקירי עומק בעיתון האיכותי בישראל

# data[].attributes.body
שלו גריף:

1 אם זה מסוכן להכנס למזרח ירושלים למה המשטרה נכנסת לשם?
2אם זה יעשה בלאגן בכפרים למה הם נכנסים?
3האם למשטרה מותר בכלל להכנס לשם?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
רועי ינובסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
המשטרה נכנסת למזרח ירושלים: ”מחפשת להביא בלגן לכפרים”

# data[].attributes.attachment_link.description
ברקע התוכנית להקמת תחנות בשכונות הערביות אומרים תושבים ל-ynet: ”מחפשים להביא צרות. נכנסים כדי ליצור חיכוך”. כשהמצלמה כבויה יש מי שמודה: ”משטרה זה טוב, אבל ישרפו לי את האוטו אם ידעו שאמרתי את זה”

# data[].attributes.body
https://www.israelhayom.co.il/opinions/article/5860051

1. האם הערבים קוראים את הכתבה הזאתי?
2. מה הערבים חושבים על הכתבה?
3. מה תגובתם של הערבים על רצון השלום בין יהודים לערבים?

# data[].attributes.headline
ירושלים אביגיל ווסל

# data[].attributes.subject
ירושלים אביגיל ווסל

# data[].attributes.body
https://m.ynet.co.il/Articles/3242672
1.למה החרדים כל כך רוכשניים כל כך לירושלים?
2. האם יש פתרון חלוקה שיתפשרו?
3. האם לדעת החרדים יש מקום גם לדתיים ?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פעם הגבול היה רחוב הנביאים. היום כבר מדברים על רחוב יפו. רוב תושבי ישראל מכירים את החלוקה בירושלים שבין מזרח למערב. אבל לירושלים יש גם גבול נוסף, הגבול שבין צפון העיר לדרומה, המסמל את החלוקה שבין החלק החילוני לבין החלק החרדי או המתחרד. החילונים מתרכזים בעיקר בדרום. החרדים - בצפונה של עיר הבירה.

גם בשכונות צפוניות שעדיין נחשבות כמובלעות חילוניות, הקרב עבור החילונים הוא קרב מאסף. ברחוב משמר הגבול, הגובל עם שכונת סנהדריה הקטנה, "כבר לא רואים אנטנות על הבתים", כהגדרתו של העיתונאי החרדי, ישראל גליס. "גם ברחוב ים- סוף, הגובל עם סנהדריה המורחבת, כולם חרדים". מצבן העכשווי של שכונות כמו רמות- אשכול או מעלות דפנה מסמל יותר מהכל את מגמת ההתחרדות של הצפון. המצב הגיע עד לכדי כך שבשנה שעברה, תכננה עיריית ירושלים להעביר את תלמידי בית ספר התיכון החילוני 'רנה- קאסן' ללמוד בבית ספר 'אורט' שבשכונת רמות. את הבניין תכננו בעירייה להפוך לתלמוד תורה עבור ילדי השכונה. ועד ההורים של התיכון יצא למאבק וניצח - עד להודעה חדשה. הקרבה של השכונות החילוניות בצפון לאזור החרדי הפכה אותן ליעד מועדף על זוגות צעירים חרדיים, רובם ממוצא אנגלו-סכסי.

האדריכל דוד קרויאנקר מסביר את התהליך בפשטות: "החרדים לרוב מתמקדים בצפון אבל הבעיה היא שהגבול כל הזמן זז דרומה וזה בעייתי. מה שקורה הוא שבהתחלה מגיעים הדתיים עם הכיפות הסרוגות. אחר כך מתחילים להופיע ניצנים של חרדים קצת יותר מודרניים ואז לא עובר הרבה זמן והשכונה כבר הופכת לחרדית לגמרי. התהליך הזה לא קורה הפוך, כמובן" (צפו בכתבת הוידאו).

צילום וידאו: איתן אורטל ושירן ולק

ראש עיריית ירושלים לשעבר, טדי קולק, שהכיר את העיר טוב יותר מכל אדם אחר, הבין כבר בתחילת שנות השמונים שיש כאן בעיה שצריך לפתור. כך נולד הרעיון לבנות בצפון העיר מרכז ספורט ענקי ברכס שועפט. התוכנית כללה במקור בניית אצטדיון, הקמת מגרשי טניס, אולם כדורסל, קאנטרי קלאב ושאר שירותי ספורט לתושבים - כל זאת במטרה למשוך את האוכלוסייה החילונית גם צפונה.

יהודה משי- זהב, מי שהיה אז הקמב"ץ של העדה החרדית, נהנה עד היום לספר כיצד הוא וחבריו היו עולים על הרכס בחשאי כדי לזרוע חול ואבנים במנועי הטרקטורים שעבדו במקום על יישור השטח, כדי לעכב ולסכל את העבודות. באותה תקופה עוד לא נסלל כביש בגין והגישה לאזור הייתה רק דרך כביש רמות. החרדים התנגדו לבנייתו של מרכז הספורט בטענה שהמכוניות הרבות שייסעו בכביש יפריעו למנוחת השבת. בסופו של דבר, כל מה שנשאר מאותה תוכנית גרנדיוזית הוא אצטדיון אחד בלבד - "טדי", שנבנה באזור מלחה שבדרום העיר.

כך נפל קולנוע אדיסון

בדצמבר האחרון יצא העיתון החרדי "בקהילה" בכתבה מורחבת ומרכזית במוסף השבת כשבראשה מתנוססת הכותרת - "אדיסון בידינו". המקרה של בית הקולנוע ברחוב ישעיהו פינת בליליוס, שדעך עד לסגירת שעריו בשנות השמונים, מספר אולי את הסיפור כולו. 'אדיסון' שימש שנים רבות כמרכז התרבות החשוב בירושלים. הופיעו בו מיטב אומני הארץ והעולם, מהאופרה הישראלית ועד קליף ריצ'ארד ולהקת הצלליות. חברי מפלגת מפא"י ומנחם בגין ארגנו במקום כינוסים פוליטיים.

בסוף שנות החמישים הפך 'אדיסון' למוקד של הפגנות חרדים סוערות אשר מחו כנגד מכירת הכרטיסים בשבת. שבת אחר שבת נאלצה המשטרה להגיע למקום כדי להרגיע את הרוחות. על הרב'ה מבריסק מספרים שהיה רואה את ההפגנות אבל במקביל גם צפה את העתיד. הוא היה פונה למפגינים המשולהבים ואומר להם: "אין לכם מה לדאוג- 'אדיסון' עוד יהיה שלנו". אמר וצדק. לפני כארבעה חודשים נמכר קולנוע אדיסון לחסידות סאטמר. תחתיו יוקמו משרדים ובתי דירות עבור אנשי החסידות ורק חזית הבניין עתידה להשתמר, אולי כדי להזכיר לתושבי שכונת זיכרון משה שכבר מזמן הפכה חרדית לחלוטין, שפעם גם הייתה כאן התנגדות חילונית.

מתחם תנובה שייעלם (צילום: חיים צח)
"קולנוע 'אדיסון' יושב במקום שפעם היה הגבול וזו הפעם הראשונה שהציבור מנסה לפזול לכיוון אזור מרכז העיר", מסביר משי- זהב למה המקום נתפס כסמל. הוא גם צופה שבעתיד הקרוב המעבר של 'אדיסון' לידיים חרדיות עוד יוליד חיכוכים רבים. "היום רחוב שטראוס פתוח לתנועה בשבת עד בניין ההסתדרות. פתאום יש כאן כבר איגוף מימין והסאטמרים לא יסכימו שיסעו להם שם בשבת. אין לי ספק שבשנים הקרובות נהיה עדים להפגנות הקוראות לסגור את רחוב הנביאים שזה סך הכל פחות ממאה מטרים עד רחוב יפו. שאף אחד לא יגיד אחר כך שלא ראו את זה קודם, כי זה מה שיהיה". ממש ממול 'אדיסון' ניצב בית ספר למל, אחד מהמוסדות המפורסמים בירושלים ההיסטורית, אשר נבנה ברוח תנועת ההשכלה בתחילת המאה ה- 20. בבית ספר למל לימדו אנשי החינוך המפורסמים דוד ילין וישעיהו פרס, שהעמידו דורות רבים של מחנכים. בשנת 1914 התחוללה בין כותלי המוסד "מלחמת שפות" בין סגל המורים הוותיק דובר הגרמנית לבין התלמידים והמורים הצעירים אשר תבעו את עליונותה של השפה העברית. כיום בבניין יושב תלמוד תורה של חסידות רוז'ין. אפשר רק להיזכר באירוניה ב'מלחמת השפות' כששומעים את שפת היידיש הבוקעת מחלונות הבניין, שפת הלימוד במקום בימים אלו.
החילונים מתפנים, החרדים באים

בכל שנה נתפסים על ידי הציבור החרדי בירושלים עוד ועוד מעוזים שעד לא מזמן נחשבו כחילוניים, ציבוריים או היסטוריים. כך גם עם המחנה הצבאי שנלר. המחנה עומד להתפנות בשנה הקרובה ובשטחו ייבנו במקום 800 יחידות דיור. בהסכם פנים חרדי בין אנשי דגל התורה לאגודת ישראל כבר סוכם שחסידות גור תקבל את שנלר בעוד הבניה במצפה נפתוח, בסמוך לרכס רמות, תיועד עבור אלו הראשונים.

בדיוק ממול, מעברו של רחוב בר- אילן, מתחם תנובה אף הוא עומד להתפנות בעקבות מכירת שטח הנדל"ן היוקרתי ליזמים חרדיים לטובת פרויקט מגורים. בשכונת רוממה הסמוכה, עומדות להיבנות בקרוב 2,000 יחידות דיור היכן שהיה פעם אזור התעשייה 'טובול'. כל העסקאות הללו נחתמו בשנה האחרונה.
האדריכל קרויאנקר, המתגורר בשכונת מלחה הדרומית לא ממש אופטימי לגבי עתידה של ירושלים. לדעתו המציאות חזקה מהכל. "הסיפור הזה הוא סיפור דמוגרפי מאוד פשוט. זה לא שיש כאן קבוצה של זקני ציון שיושבים מסביב לשולחן עגול ומתכננים איך הם ישתלטו על ירושלים. זה תהליך שקורה באופן טבעי בגלל העובדה שהאוכלוסייה החרדית בעיר גדלה בעשרת מונים מהאוכלוסייה החילונית. אתה מסתכל על תהליך הזה שנמשך הרבה מאוד שנים ושואל את עצמך - מה יכול לשנות תהליך כזה? ואתה לא מוצא לזה פתרון". קשה לאמוד את מספר התושבים החרדיים בבירה, אבל תמונת מצב דמוגרפית עבור השנים הבאות אפשר לקבל מהצצה בנתוני מנהלת חינוך ירושלים (מנח"י). מערכת החינוך החרדית בירושלים היא הגדולה ביותר. לומדים בה קצת יותר מ-85 אלף תלמידים, המהווים 39.25 אחוזים מכלל תלמידי מערכת החינוך העירונית. במערכת החינוך הממלכתית והממלכתית-דתית יחד לומדים כ-62 אלף תלמידים, המהווים 28.7 אחוזים. במגזר הערבי לומדים רק 22.3 אחוזים מכלל התלמידים.
מהעבר השני של המתרס, גליס מעז להגיד בקול את מה שחרדים רבים בעיר חושבים והוא גם לא חושש להעביר מסר תקיף לחילונים. "החרדים ישלטו בירושלים ומי שלא נאה לו - יש עוד הרבה מקומות בארץ. לירושלים יש אופי מיוחד והיא צריכה להיות חרדית. כל בית ספר או מגרש שהיה פעם בידיים ציוניות והופך לישיבה או לסמינר - זו שמחה גדולה לעיר הזאת. זהו ניצחון הרוח".

למה החרדים משתלטים?

יהודה משי זהב: "החרדים לא משתלטים על ירושלים כי חבורה של כמה רבנים ישבו ותכננו איך להשתלט על העיר. החרדים משתלטים כי, מה לעשות, הם מתרבים וכל משפחה יש לה הרבה ילדים - וזה פשוט יוצא ככה. הרי אנחנו צריכים לגור איפשהו. מי שרוצה לעצור אותנו היה צריך להרוג אותנו עוד כשהיינו קטנים".

בכתבה הבאה: מדוע הצעירים בורחים מירושלים?

# data[].attributes.attachment_link.title
"ירושלים צריכה להיות חרדית"

# data[].attributes.attachment_link.description
החילונים מתפנים, החרדים נכנסים. בכתבה השנייה בסדרה של ynet לרגל יום ירושלים, מוצגת תמונת ההשתלטות החרדית האיטית אך העקבית על שטחים ברחבי הבירה. גם מוסדות ואזורים שנחשבו למעוז החילוניות נפלו בשנים האחרונות. "הרי אנחנו צריכים לגור איפשהו.

# data[].attributes.body
https://www.mako.co.il/news-military/israel-q2_2018/Article-b9cccb70f8ef261004.htm?Partner=searchResults
למה שמו את השגריות בתל אביב כל הזמן ?
למה ארצות שאנו בשלום איתם לא הכירו בירושלים כעיר בירה של היהודים ?
למה התרחש הוויכוח בין היהודים לפלסטינים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אחרי הצהרתו החגיגית של נשיא צ'כיה על העברת השגרירות לירושלים, ראש הממשלה נתניהו בירך אותו על ההודעה ההיסטורית. בדף הפייסבוק שלו כתב: "מקווה שההחלטה תתבצע במהרה"

חדשות 2 | חדשות

ראש הממשלה ונשיא צ'כיה (ארכיון) | צילום: Kobi Gideon/GPO/FLASH90

ראש הממשלה בנימין נתניהו בירך הערב (רביעי) את נשיא צ'כיה מילוש זמאן בעקבות ההצהרה על כוונתו להעביר את השגרירות מתל אביב לירושלים בתהליך הדרגתי שיחל בחודש הבא. הודעתו של זמאן לא כללה תאריך מפורש למעבר השגרירות, ובפוסט שהעלה לדף הפייסבוק שלו נתניהו כתב שהוא מקווה שהמעבר יתרחש בקרוב.
לסיפורים הכי מעניינים והכי חמים - הצטרפו לפייסבוק שלנו
"אני מברך את ידידי הטוב נשיא צ׳כיה מילוש זמאן על ההכרזה החשובה להעביר את שגרירות צ׳כיה לירושלים, ומקווה שההחלטה תתבצע במהרה", כתב נתניהו. "אני מצפה לקבל אותו כאן במלוא הכבוד הראוי".

באירוע לרגל יום העצמאות שהתקיים מוקדם יותר הערב בשגרירות ישראל בפראג, אמר הנשיא הצ'כי כי בכוונתו להעביר את השגרירות לירושלים. זמאן הבהיר כי כבר בחודש הבא ייפתחו המוסדות הדיפלומטיים בבירה.

לדבריו, מהלך העברת השגרירות מתל אביב לירושלים יתרחש בשלושה שלבים, שיחל עם פתיחת קונסוליית כבוד בחודש מאי. בשלב השני יועברו מתל אביב לבירה מרכז התרבות ולשכת המסחר הצ'כית ובשלב השלישי תועבר השגרירות כולה. לא צוין המועד המדויק וההערכה בישראל שזה ייקח עוד זמן לא מועט.

בהודעה שפרסם משרד החוץ הצ'כי נכתב כי המהלך מגיע כהמשך ישיר להכרה הרשמית בירושלים כבירת ישראל בשנה שעברה: "בהתאם לנוהג הדיפלומטי הרגיל, שגרירויות של מדינות ממוקמות בערי הבירה של מדינות היעד. זו הסיבה שהרפובליקה הצ'כית החליטה, כצעד ראשון, לפתוח קונסוליה של כבוד בחודש מאי ומרכז תרבות צ'כית בסוף השנה הנוכחית, שניהם במערב ירושלים".

סגנית שר החוץ ציפי חוטובלי, השוהה בימים אלה בפראג, בירכה על החלטת הנשיא הצ'כי. סגנית השר קיימה שורה של פגישות מדיניות עסקו בשורה של נושאים ובראשם העברת השגרירות. צ'כיה תצטרף למדינות שכבר החליטו לעבור לבירה, ביניהן ארה"ב, הונדורס וגואוטמלה.

גורם מדיני בירושלים מעריך שלמרות שיש כבר החלטת פרלמנט - והערב הצטרפה הכרזה בדרג של נשיא - עדיין יש צורך בהחלטה מעשית של ראש ממשלה הצ'כי. אלא שזה עדיין לא מצליח כרגע להרכיב קואליציה.

גם שר הביטחון אביגדור ליברמן בירך על הכרזת הנשיא הצ'כי. "הצעד המנהיגותי של נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, מבשר על שינוי ביחס של מדינות העולם לירושלים", אמר ליברמן. "ירושלים היא בירתנו הנצחית והאהובה, נמשיך לחזק אותה ולבנות אותה".

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - "מקווה שהשגרירות תעבור בקרוב"

# data[].attributes.attachment_link.description
חדשות 2 | חדשות ראש הממשלה בנימין נתניהו בירך הערב (רביעי) את נשיא צ'כיה מילוש זמאן בעקבות ההצהרה על כוונתו להעביר את השגרירות מתל אביב לירושלים בתהליך הדרגתי שיחל בחודש הבא. הודעתו של זמאן לא כללה תאריך מפורש למעבר השגרירות, ובפוסט שהעלה לדף הפייסבוק שלו נתניהו כתב שהוא מקווה שהמעבר יתרחש בקרוב.

# data[].attributes.headline
איילה רם סויסה

# data[].attributes.subject
איילה רם סויסה

# data[].attributes.body
https://mobile.mako.co.il/news-military/security-q3_2017/Article-d36aad474d95d51004.htm?Partner=searchResults
שאלות:
1. האם רק בגלל המתיחות הפוליטית והדתית יש זכות לסגור לקהילה שלמה משהו כל כך מרכזי כמו הר הבית?
2. מדוע הר הבית נסגר ליהודים מלכתחילה?
3. על מי פונים לעזרה והבנה במקרה בעייתי כל כך?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מבקרים יהודים בהר הבית, הבוקר

|

צילום: צילום: מטה ארגוני המקדש

מבקרים יהודים בהר הבית, הבוקר | צילום: צילום: מטה ארגוני המקדש

המתיחות בהר הבית לא פוסקת: מפקד מחוז ירושלים במשטרה הורה היום (רביעי) על הרחקת קבוצת מבקרים יהודים משטח ההר, "בעקבות הפרה של כללי הביקור", ועל סגירת המתחם לביקורי יהודים בכלל. ראש הממשלה בנימין נתניהו קיים דיון הערכת מצב בנושא המתיחות באזור, יחד עם שר הביטחון אביגדור ליברמן, השר לביטחון פנים גלעד ארדן, הרמטכ"ל גדי איזנקוט, המפכ"ל רוני אלשיך וראש השב"כ נדב ארגמן.
לסיפורים הכי מעניינים והכי חמים - הצטרפו לפייסבוק שלנו
ככל הנראה חברי הקבוצה שכנעו ילד שהיה עימם להשתטח ברחבה שבין המסגדים בתנוחה של תפילה, דבר שאסור על פי הכללים וההסכמות, ושאר חברי הקבוצה עמדו סביבו וצילמו אותו. במשטרה אומרים שמדובר בפרובוקציה מכוונת. גם בקבוצה שקדמה לה, אחד המבקרים היהודים עשה מעשה דומה. "אנחנו פועלים במכלול של איזונים תוך שמירה על החוק וכללי המקום, ולא נאפשר לאף גורם להפר את החוק בכל דרך", הוסיפו במשטרה.

בארגון "סטודנטים למען הר הבית" טענו כי "רצח של 2 שוטרים לא גרם למפקד המרחב לסגור את הר הבית לכניסת ערבים מעבר לזמן שנדרש לחיפוש האמל"ח במקום, אבל כשיהודי כלשהו 'מפר את כללי הביקור', מענישים קולקטיבית את כולם בקלות בלתי נסבלת".

צילום: צילום: מטה ארגוני המקדש

בשעות הצהריים הגיע גבר מוסלמי סמוך לשער האריות וביקש לחלק פליירים תוך קריאת קריאות לעבר האנשים במקום. השוטרים ביקשו ממנו לעזוב את המקום בשל התגודדות שהחלה סביבו. לאחר שסירב לעשות זאת והחל לתקוף את השוטרים, הוא נעצר, ותוך כדי מעצרו החלו נוספים במקום להפר את הסדר הציבורי וליידות אבנים לעבר הכוחות, שפיזרו אותם.

על רקע העימותים הקשים שהתרחשו אתמול, מדריכי התיירים בעיר קיבלו הודעה מטעם המשטרה, ובה הוזהרו להימנע מסיור באזור שער האריות וסביבותיו, שכונת סילואן, ראס אל-עמוד וא-טור (הר הזיתים).

אחרי שאתמול קרא הדרשן הראשי של מסגד אל אקצא, שייח' עכרמה סברי, למוסלמים לעלות בהמוניהם להר הבית ביום שישי, בישראל מתחילים להיערך לתפילות ולעשרות אלפי המוסלמים שצפויים להגיע למתחם הקדוש. בפתח הכריזו על היום כיום זעם בשטחים ובמזרח ירושלים, דבר שעשוי להביא להתגברות העימותים.

השייח' עכרמה סברי, שנפגע אתמול בעימותים | צילום:

יוזמה נוספת שעלולה לגרום למהומות נוספות מגיעה מצד המטה המשותף של ארגוני הר הבית והמקדש, שקראה לקיים ביום שישי עצרת זיכרון לציון שבוע למותם של שני השוטרים כאמיל שנאן והאיל סתאוי ז"ל. לפי התכנית, אמורים להגיע למקום חברי כנסת ואישי ציבור שונים.

מאז הפיגוע הקשה בו נרצחו שני שוטרים והצבת אמצעי הביטחון במקום, מגיעים בכל ערב מאות בני אדם ומתעמתים עם כוחות הביטחון. המתפרעים מיידים אבנים וחפצים אחרים, והשוטרים מגיבים בירי רימוני עשן וגז מדמיע. העימותים האלה גולשים גם מעבר למתחם הר הבית, בעיקר לשכונת סילואן הסמוכה.

הפגנות מחוץ למתחם ההר | צילום: חדשות 2

בסיום התפילה מחוץ למתחם הר הבית פרצו אמש מהומות, שבמהלכן נפצעו שני שוטרים וכמה עשרות מפגינים. השייח' סברי, שידוע בהתבטאויותיו הקיצוניות, נאם מול קהל המתפללים סמוך למסגד, ודחה את הטענות נגד ראשי הווקף, לפיהן בסירובם לעבור בידוק ולעלות ההר הם מפקירים את המסגד. "הטיעון הוא לא נכון, אנחנו כאן כדי לשמור על אל אקצא", אמר סברי, שאף נפגע במהלך העימותים וקיבל טיפול רפואי.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - הר הבית נסגר למבקרים יהודים

# data[].attributes.attachment_link.description
המתיחות בהר הבית לא פוסקת: מפקד מחוז ירושלים במשטרה הורה היום (רביעי) על הרחקת קבוצת מבקרים יהודים משטח ההר, "בעקבות הפרה של כללי הביקור", ועל סגירת המתחם לביקורי יהודים בכלל. ראש הממשלה בנימין נתניהו קיים דיון הערכת מצב בנושא המתיחות באזור, יחד עם שר הביטחון אביגדור ליברמן, השר לביטחון פנים גלעד ארדן, הרמטכ"ל גדי איזנקוט, המפכ"ל רוני אלשיך וראש השב"כ נדב ארגמן.

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/news/article/byoom50yt?utm_source=m.ynet.co.il&utm_medium=social
&utm_campaign=whatsapp
1)מה אפשר לעשות כדי למנוע או להפחית פיגועים?
2)מה הסיבה שגורמת להם להעריך ככ אנשים שעושים פיגועים?
3)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חמישה מתוך ששת הפיגועים בחודש האחרון בוצעו על ידי מחבלים מתחת לגיל 25. ההסתה ברשתות החברתיות יוצרת שוב תגובת שרשרת מסוכנת של פיגועי חקיינות. אחרי פיגוע הדקירה בשייח ג'ראח, הצעירים ובני הנוער ברחובות מזרח ירושלים מציגים תמונה מטרידה - ומתעקשים להתפאר בשאהידים

# data[].attributes.attachment_link.title
השנאה שמתדלקת את טרור היחידים בירושלים: "מתגאים במי שעושה פיגועים"

# data[].attributes.attachment_link.description
חמישה מתוך ששת הפיגועים בחודש האחרון בוצעו על ידי מחבלים מתחת לגיל 25. ההסתה ברשתות החברתיות יוצרת שוב תגובת שרשרת מסוכנת של פיגועי חקיינות. אחרי פיגוע הדקירה בשייח ג'ראח, הצעירים ובני הנוער ברחובות מזרח ירושלים מציגים תמונה מטרידה - ומתעקשים להתפאר בשאהידים

# data[].attributes.body
https://jerusalem.mynet.co.il/local_news/article/SJk7H75hU

1. למה קהילת הלהט"ב חווה קושי בעיר הזו?
2. האם יכולה להיות השתלבות טובה של הקהילה בירושלים?
3. כיצד ניתן לחיות כלהט"ב בירושלים?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על פי המדד שפרסמה האגודה למען הלהט"ב, העיר הכי גדולה בארץ ממוקמת בדירוג הנמוך ביותר. בין היתר נכתב כי "העירייה לא מציעה מענה סוציאלי ולא משתתפת כלל במימון חודש הגאווה". העירייה: נלמד את המסקנות כשנקבל את הנתונים

"המדד העירוני הגאה": עיריית ירושלים ממוקמת בתחתית הדירוג במקום ה-22 ביחס לקהילה הלהט"בית בישראל, כך עולה מהמדד העירוני הגאה שהגישה היום (א') האגודה למען הלהט"ב לנשיא המדינה, ראובן (רובי) ריבלין. לחצו כאן לצפייה במדד המלא אודות ירושלים

(צילום: מתוך דו״ח האגודה למען הלהט״ב)

מעיריית ירושלים נמסר: "כשיתקבלו הנתונים המלאים בעירייה הם ילמדו ומסקנותיהם ישקלו".

פורסם לראשונה: 13:12, 07.06.20

# data[].attributes.attachment_link.title
אין סיבה לגאווה: ירושלים דורגה בתחתית הרשימה ביחסה לקהילת הלהט״ב

# data[].attributes.attachment_link.description
על פי המדד שפרסמה האגודה למען הלהט"ב, העיר הכי גדולה בארץ ממוקמת בדירוג הנמוך ביותר. בין היתר נכתב כי "העירייה לא מציעה מענה סוציאלי ולא משתתפת כלל במימון חודש הגאווה". העירייה: נלמד את המסקנות כשנקבל את הנתונים "המדד העירוני הגאה": עיריית ירושלים ממוקמת בתחתית הדירוג במקום ה-22 ביחס לקהילה הלהט"בית בישראל, כך עולה מהמדד העירוני הגאה שהגישה היום (א') האגודה למען הלהט"ב לנשיא המדינה, ראובן (רובי) ריבלין.

# data[].attributes.body
N12 - פיגוע בירושלים: אישה נדקרה לעיני ילדיה (mako.co.il)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ענבר טויזר משה נוסבאום ניר דבורי

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - פיגוע בירושלים: אישה נדקרה לעיני ילדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
צעירה בת 26 נדקרה בגבה בעת שהלכה עם ילדיה בפיגוע דקירה בירושלים בשכונת שיח′ ג’ראח • היא פונתה לבית החולים בהכרה, כשסכין נעוצה בגבה, ומצבה מוגדר קל

# data[].attributes.body
למה האחוזים הכי גבוהים של התושבים בירושלים הם החרדים?
למה יש הבדל בשכר של הגברים לנשים?
האם יש המון ויכוחים בין היהודים החרדים לבין היהודים החילונים ולבין הערבים?

# data[].attributes.body
1. מתי הפועל ירושלים לקחו אליפות לפני 2014?
2. נגד מי הפועל ירושלים לקחו אליפות?
3. מי השחקן הכי טוב ששיחק בהפועל ירושלים באותה עונה?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לילה אדום. כ-8,000 אוהדים התייצבו בשעת לילה מאוחרת בכיכר ספרא כדי לחגוג עם שחקני הפועל ירושלים רגע היסטורי. האדומים, שהביסו את הפועל אילת בארנה והשלימו ניצחון כפול בסדרת גמר הפלייאוף, קטעו שש אכזבות קודמות במעמד וזכו באליפות הראשונה בתולדותיהם.

הלילה הגדול של הפועל ירושלים:

דונטה סמית', ברייסי רייט, דרווין קיצ'ן וטיווין מקי אומנם נעדרו, אבל גם בלעדיהם החגיגה הייתה גדולה. הבעלים אורי אלון ניצח על מקהלת האוהדים, שלא הפסיקו לשיר, לרקוד ולשמוח, כשברקע תפאורה אדומה, דגלים ואבוקות. לאחר מכן המשיכה הקבוצה לחגיגות פרטיות שנמשכו עד לשעות הקטנות של הלילה וביום ראשון כבר תתארח בלשכתו של נשיא המדינה, רובי ריבלין.

"הדבר החשוב שהפועל ירושלים נהיו ווינרים, אלופים ושלשעולם לא ישירו לנו את השיר ההוא", אמר אלון ומיד המשיך בשירת "יש אליפות להפועל".

"אני רוצה להגיד דבר אחד - זה לא הסוף, התואר הזה, אלא רק ההתחלה. אנחנו נלך ונשתפר, נבנה קבוצות טובות יותר. האליפות הזאת היא לא דבר מקרי", הוסיף הבעלים.

הקפטן יותם הלפרין עשה מחווה יפה מאוד כשדאג להזכיר לפני הנפת הצלחת את ליאל גדעוני ז"ל, אוהד הקבוצה, שנהרג במבצע "צוק איתן". שני אחיו של ליאל, שנכחו במשחק האליפות, סיפרו בסיום: "ההרגשה לא ברורה. בכל סל שאתה אמור לשמוח בו, אתה מרגיש התכווצות - זה מאוד מעורב. מאז הרגעים הכי מאושרים בחיים הם גם הרגעים הכי עצובים ביחד. אין רגע שהוא מלא באושר ולא בדמעות. הפועל זה משהו שכל כך אהבנו לאהוב ביחד. מאוד חששנו מהרגע שזה יקרה".

הלפרין, שהתקבל בשירת "הוא אדום" ע"י אלפי האוהדים, עלה לבמה ואמר: "אנחנו גאים לשחק תחת הקהל מספר 1 בארץ - בהפרש גדול. אני יודע שיש אנשים שהתואר הזה הוא היסטוריה ארוכה מאוד בשבילם. אני פה סוגר שנתיים, אבל יש פה אנשים שמחכים לאליפות הזו 50-60 שנה. התואר הזה מוקדש לכל האנשים הללו ואף אחד לא ייקח אותו מאיתנו".

הקפטן הוסיף: "אני חושב שבעוד יום-יומיים אני אגיד שזו האליפות הכי מתוקה שהייתה לי, מתי שנעקל באמת את מה שעשינו פה. אליפויות זה כיף ומתוק, תמיד מרגש מחדש, אבל לעשות היסטוריה זה לא משהו שאתה חווה תמיד בקריירה, אם בכלל. לנו הייתה את הזכות הגדולה לעשות את ההיסטוריה הזאת.

"התואר הזה פתח לכולנו את התיאבון ואחרי שנחגוג נצטרך לחשוב טוב בקיץ איך ממשיכים את המורשת הזו שנקראת הפועל ירושלים, איך היא תבנה ותבסס את עצמה כדי שהקבוצה תהיה יציבה וטובה ולא רק בארץ,

אלא גם באירופה. לאט, לאט".

ליאור אליהו, כדורסלן העונה, סיפר: "כשהגעתי למלחה בעונה שעברה שאלתי את האנשים - איפה הדגל של האליפות? חברים, בשנה הבאה יהיה לנו דגל אליפות בארנה".

המאמן דני פרנקו, שזכה באליפות ראשונה אחרי שהפסיד בגמר אשתקד עם מכבי חיפה, אמר: "הלוואי שיכולנו לתאר בפניכם את השוק שהרגשנו כשנכנסו לארנה וראינו את כל הצבא האדום הזה. הגענו השנה לשלושה גמרים בארץ, אחד אומנם פספסנו, אבל אנחנו כאן כדי להישאר".

"אני רוצה לברך את הפועל ירושלים, את אורי אלון, אייל חומסקי, גיא הראל, ראש העיר ניר ברקת, המאמנים, הצוות הניהולי והמקצועי וכמובן את השחקנים והאוהדים של זכייתם באליפות המדינה לעונת 14/15, אליפות היסטורית שלא תישכח הרבה שנים", כתב בברכה יו"ר המנהלת, שמואל פרנקל.

"הארינה החדשה העלתה את הפועל ירושלים לרמה הגבוהה ביותר. מעל לרבבה של אוהדים ירושלמים מילאו אות האולם במשחק האליפות, נתנו לקבוצה אנרגיות מדהימות והפכו את משחק האליפות לחוויה ענקית. אני מקווה כי עוד מתקנים חדשים וגדולים יקומו ברחבי הארץ בעזרת הטוטו ווינר ומפעל הפיס.

מנהלת הליגה תפנה כבר היום ליורוליג ותבקש להעניק לאלופת ישראל מקום ביורוליג. קבוצה עם בסיס אוהדים כה גדול, מתקן מדהים וניהול מקצועני ברמה הגבוהה ביותר ראויה למקום ביורוליג אנו בטוחים כי תביא כבוד לישראל ולירושלים גם במפעל האירופי הבכיר ביותר.

אני מבקש לברך את הפועל פתאל אילת, את דורון הרציקוביץ', מוטי אמסלם וראש העיר מאיר יצחק הלוי על הישגים נפלאים בעונה הזאת ובשלוש השנים האחרונות. העשייה של דורון למען העיר אילת ולמען הספורט היא מבורכת ואני מקווה להמשיך לעבוד איתו יחד בשנים הבאות ומאחל לו ולקבוצה עוד הישגים רבים".

בתוך כך, ראשי היורוליג הודיעו בחודש מאי על כוונתם לחלק 4 כרטיסים חופשיים לכניסה למפעל, הבעלים ד״ר אורי אלון כבר ערך פגישה על הנושא גם ג׳ורדי בורתומיאו, ההחלטה עשויה להתקבל ב9 ליולי, ותתבסס על יכולות ספורטיביות וכספיות.

# data[].attributes.attachment_link.title
צפו בחגיגות האליפות של הפועל ירושלים. אורי אלון: "זו רק ההתחלה"

# data[].attributes.attachment_link.description
לילה אדום. כ-8,000 אוהדים התייצבו בשעת לילה מאוחרת בכיכר ספרא כדי לחגוג עם שחקני הפועל ירושלים רגע היסטורי. האדומים, שהביסו את הפועל אילת בארנה והשלימו ניצחון כפול בסדרת גמר הפלייאוף, קטעו שש אכזבות קודמות במעמד וזכו באליפות הראשונה בתולדותיהם. הלילה הגדול של הפועל ירושלים: דונטה סמית', ברייסי רייט, דרווין קיצ'ן וטיווין מקי אומנם נעדרו, אבל גם בלעדיהם החגיגה הייתה גדולה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ענבר טויזר משה נוסבאום ניר דבורי

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - פיגוע בירושלים: אישה נדקרה לעיני ילדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
צעירה בת 26 נדקרה בגבה בעת שהלכה עם ילדיה בפיגוע דקירה בירושלים בשכונת שיח′ ג’ראח • היא פונתה לבית החולים בהכרה, כשסכין נעוצה בגבה, ומצבה מוגדר קל

# data[].attributes.body
https://www.makorrishon.co.il/opinion/58021/

1. למה החרדים ממשיכים לנסות לסגור דברים בשבת?
2. למה החרדים מקבלים תקציב לדברים שלהם בלי לתרום משהו?
3. למה שהחילונים לא פשוט יקשיבו לדברים שהחרדים רוצים או שפשוט הם יעזבו את העיר?

# data[].attributes.attachment_link.title
חרדים לירושלים: הציונות הדתית והחילונים צריכים לשתף פעולה בבירה

# data[].attributes.attachment_link.description
לפני יותר מעשרים שנה התרחש אחד מעימותי חרדים־חילונים הבולטים בתולדות ירושלים: השכונות החרדיות התפשטו אז עד ל‘כביש בר־אילן’, אחד מצירי

# data[].attributes.body
https://news.walla.co.il/item/3472714

שאלות:
1. מדוע יש מתיחות רבה בירושלים?
2. איך אפשר להפסיק את הפיגועים בירושלים?
3. למה אי אפשר לחיות בשלום אחד עם השני?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ביום רביעי, 17 בנובמבר, אירע פיגוע נוסף בעיר העתיקה, בו נדקרו שני שוטרי מג"ב כבני 20 ונפצעו באורח בינוני וקל. המחבל, בן 16, נורה ונהרג בזירת הפיגוע על ידי מאבטח של הישיבה. שערי העיר העתיקה נחסמו למעבר.

ביום שבת, 13 בנובמבר, אזרחים ערבים ממזרח ירושלים יידו אבנים ובקבוקי תבערה לעבר רכב של משפחה יהודייה באזור ראס אל עמוד במזרח העיר. כמו כן, נשמע ירי זיקוקים בסמוך לרכב, שחנה ליד בית. כמה בני אדם נפצעו באורח קל ואב המשפחה השתמש בנשקו האישי כדי לחלץ את משפחתו. המשטרה הוזעקה למקום ופעלה לפיזור המתפרעים תוך שימוש באמצעים לפיזור הפגנות. הערב שני החשודים נעצרו, והוארך מעצרם.

# data[].attributes.attachment_link.title
המתיחות בירושלים: בקבוקי תבערה הושלכו לעבר בתי יהודים במזרח העיר - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
בתי יהודים בשכונת שייח ג'ראח נפגעו מבקבוקי תבערה - לא היו נפגעים באירוע. במקביל, הוארך מעצרם של שני תושבי מזרח העיר שירו זיקוקים לעבר בתי יהודים בשכונת מעלה הזיתים וכן הוארך מעצרו של תושב שייח ג'ראח שחשוד בתקיפה יהודי שהלך ברחוב

# data[].attributes.body
ליבי
מדוע המורשת של ירושלים לא ניתנת למחלוקת?
מה יכול להביא למחלוקת?
האם יעבוד לראש הממשלה לפעול נגד אנטישמית ואנטי-ישראלית בירושלים?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מנכ"לית ארגון החינוך והתרבות של האו"ם שיגרה מכתב הבהרה לשר נפתלי בנט, בעקבות החלטתו להשעות את הקשרים בין ישראל והארגון על רקע ההחלטה להטיל ספק בקשר היהודי לאתרים הקדושים בירושלים. "המורשת של ירושלים לא ניתנת למחלוקת", כתבה

במרכז הפרשה: הכותל המערבי | צילום: עמית ולדמן

במרכז הפרשה: הכותל המערבי | צילום: עמית ולדמן

במכתב תגובה להחלטת השר נפתלי בנט על השעיית היחסים של ישראל עם ארגון החינוך של האו"ם, שיגרה היום (ראשון) מנכ"לית אונסק"ו אירינה בוקובה מכתב לשר החינוך נפתלי בנט בו הבהירה כי היא מאמינה בקשר בן 3,500 השנים של העם היהודי לארץ ישראל והבטיחה לפעול נגד פעילות אנטישמית ואנטי-ישראלית.

לעדכונים נוספים ושליחת הסיפורים שלכם - היכנסו לחדשות 2 בפייסבוק

השר בנט, המשמש גם כנשיא הועד הישראלי לאונסק"ו, הודיע בשבוע שעבר על השעיית היחסים המקצועיים עם הארגון בעקבות אימוץ החלטה המתכחשת לזיקה היהודית לירושלים ולהר הבית. במכתבה לשר מבהירה בוקובה כי גם היא חולקת על החלטות הארגון והיא מדגישה את המחויבות שלה ושל המדינות החברות בארגון לפעול "בדרכים המקדמות דו-שיח ושלום".

"המורשת של ירושלים לא ניתנת למחלוקת, ולכל אחת מהקהילות יש זכות להכרה ברורה בהיסטוריה ובזיקה שלהן לעיר," כתבה בוקובה. "אני איתנה באמונתי כי הכחשה או הסתרה של מסורת יהודית, נוצרית או מוסלמית חותרת תחת שלמות האתר ופוגעת בנימוקי היסוד שהפכו את המקום לאתר מורשת עולמי של אונס"קו".

החרים את אונסק"ו. בנט | צילום: פלאש 90, חדשות

עוד הוסיפה בוקובה: "תן לי להבטיח לך שאני מחויבת לחלוטין לפעול במגוון מאמצים כנגד כל סוגי האנטישמיות, כולל אלה המציירים היסטוריה ותרבות חלקית או מסולפת, כמו גם אלא המחפשים לפעול כנגד קיומה של מדינת ישראל".

המכתב נשלח על רקע הודעת מקסיקו על ביטול תמיכתה במהלך והודעת ראש ממשלת איטליה כי ארצו תתנגד למהלכים עתידיים כאלו, מהלכים שנבעו מהלחץ הישראלי והחלטת השר בנט. אולם, המכתב הגיע לשר ימים אחדים לפני הצבעה על החלטה נוספת של וועדת המורשת של אונסק"ו על ירושלים והר הבית, החלטה שמקודמת על ידי מדינות ערביות ומוסלמיות וששוב תכחיש את ההיסטוריה ותתעלם מהקשר בין אלפי השנים של העם היהודי להר הבית.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - "אפעל נגד האנטישמיות באונסק"ו"

# data[].attributes.attachment_link.description
מנכ"לית ארגון החינוך והתרבות של האו"ם שיגרה מכתב הבהרה לשר נפתלי בנט, בעקבות החלטתו להשעות את הקשרים בין ישראל והארגון על רקע ההחלטה להטיל ספק בקשר היהודי לאתרים הקדושים בירושלים.

# data[].attributes.body
הפעלה 7-דתיים וחילוניים-ביחד או לחוד? - נאמני תורה ועבודה (toravoda.org.il)
1.מה המורכבות בין חילונים לחרדים.
2.למה יש מתיחות בין חילונים לחרדים.
3.מה אפשר לעשות שלא היה מתיחות בין חילונים לחרדים.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
נאמני תורה ועבודה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הפעלה 7: דתיים וחילונים - ביחד או לחוד?

אחד האתגרים המרכזיים שמציב הצבא לחייל הדתי הוא החיים המשותפים עם חיילים ומפקדים שאינם דתיים. אולם השירות הצבאי נתון בתוך הקשר רחב יותר של המציאות החברתית הכוללת במדינת ישראל. באורח מתמיד מעסיקה אותנו שאלת הקשר והמגע הרצויים בין הציבור הדתי לציבור החילוני בכל אחד מתחומי החיים.

ברמה העקרונית ניתן להתייחס למפגש בין דתיים לחילונים בכמה דרכים:

הפעלה זו מעלה היבטים שונים של הפרדה ושילוב בין דתיים לחילוניים במציאות חיינו ומאפשרת למשתתפים לברר לעצמם את עמדותיהם בתחום זה.

1. לסייע לתלמידים לברר לעצמם באילו תחומים רצוי, לדעתם, ליצור הפרדה בין דתיים לחילונים, ובאילו תחומים יש לקיים חיים משותפים.

2. לבדוק מה הם היתרונות והחסרונות הטמונים בשילוב או בהפרדה בין דתיים וחילונים, ומה הם הרווח והמחיר הכרוכים בכל אפשרות.

מהלך הפעילות

1. תולים על קירות החדר שמונה שלטים. על כל שלט רשומים שלושה היגדים העוסקים בנושא מוגדר (נספח 1). בכל נושא, היגד אחד מעדיף הפרדה על שילוב, היגד שני מעדיף שילוב ברמה מוגבלת, והיגד שלישי מעדיף שילוב על הפרדה.

2. המשתתפים מסתובבים בחדר ובוחרים מכל שלט את ההיגד המקובל עליהם ביותר. את ההיגדים הם רושמים על דף שבידיהם.

3. לאחר שכל המשתתפים רשמו את ההיגדים, עליהם ליצור קבוצות בעלות שלושה היגדים משותפים לפחות. כל קבוצה לא תכלול יותר משישה משתתפים.

4. המשתתפים יושבים בקבוצות, משווים את בחירותיהם ומבצעים את המטלות הרשומות בכרטיס המשימות (נספח 2).

5. בדיון המסכם רצוי ליצור קשר בין הפעלה זו להפעלה הראשונה, ולבדוק את ההשלכות של עמדותיהם של המשתתפים על בחירותיהם ביחס לשירות הצבאי. זה הזמן לחזור ולבדוק את היתרונות והחסרונות של שירות צבאי משותף לדתיים ולחילונים לעומת השירות במסגרות נפרדות.

א. הנחות יסוד

ב. מגורים

1. עדיף שחילוניים ודתיים יגורו ביישובים נפרדים.

2. עדיף שדתיים וחילוניים יגורו בשכונות נפרדות.

3. עדיף שחילוניים ודתיים יגורו בשכונות משותפות.

2. דתיים יכולים ללמוד יחד עם חילוניים רק אחרי סיום בית הספר התיכון.

3. רצוי להקים בתי ספר יסודיים ותיכוניים משותפים לדתיים ולחילוניים.

ד. פעילות חברתית

1. אין לקיים מפגשים ופעילויות חברתיות משותפים לדתיים ולחילוניים.

2. ניתן לקיים מפגשים משותפים לדתיים ולחילוניים במידה מוגבלת ובצורה מאורגנת (כגון: מפגשי "גשר" או פעולות התנדבות).

3. יש לקיים פעילויות חברתיות קבועות המשותפות לדתיים ולחילוניים (כגון: חוגים משותפים, תנועות נוער משותפות וכדומה).

1. דתיים אינם יכולים לבלות במקומות בילוי שבהם מבלים חילוניים.

2. דתיים יכולים לבלות בחלק ממקומות הבילוי שבהם מבלים חילוניים.

3. דתיים וחילוניים יכולים לבלות במקומות בילוי משותפים.

ו. מקומות עבודה

1. רצוי שדתיים לא יעבדו במקומות עבודה משותפים לדתיים ולחילוניים.

2. רצוי שדתיים יעבדו במקומות שבהם נשמרת אווירה דתית.

3. רצוי שדתיים וחילונים יעבדו במקומות עבודה משותפים.

ז. שירות צבאי

1. לימוד תורה בישיבה עדיף על שירות צבאי מבחינת התרומה למדינה ולעם היהודי.

2. השירות הצבאי הרצוי עבור צעיר דתי הוא במסגרת המשלבת לימוד תורה ושירות צבאי ביחידות דתיות.

3. השירות הצבאי הרצוי עבור צעיר דתי הוא שירות צבאי מלא במסגרת היחידות הרגילות בצה"ל.

ח. הצבעה בבחירות

1. יהודי דתי צריך להצביע למפלגה דתית.

2. יהודי דתי צריך להצביע למפלגה הדוגלת בשמירת אופיָה היהודי של המדינה.

3. יהודי דתי צריך להצביע למפלגה המייצגת את דעותיו בנושאים מדיניים ופוליטיים, ללא קשר לעמדותיה בנושאים דתיים.

1. בחרו בשלושה היגדים שהם המשמעותיים ביותר עבורכם והמקובלים על כל חברי הקבוצה. נמקו את בחירתכם.

2. האם קיים מכנה משותף בין כל ההיגדים שבחרתם? מהו?

3. מהי עמדתכם העקרונית בשאלת הקשר בין דתיים וחילונים?

4. האם ההיגדים שבחרתם אכן משקפים את עמדתכם בנושא זה? נמקו.

5. מה דעתכם על נישואים בין דתי/ת לחילוני/ת?

6. הציעו שלושה נימוקים התומכים בשילוב ובמפגש בין דתיים וחילונים, ושלושה נימוקים התומכים בהפרדה בין דתיים וחילונים.

7. הכינו כרזה המשקפת את תפיסתכם ביחס ליחסים הרצויים בין דתיים לחילונים.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפעלה 7-דתיים וחילוניים-ביחד או לחוד? - נאמני תורה ועבודה

# data[].attributes.attachment_link.description
הפעלה 7: דתיים וחילונים - ביחד או לחוד? אחד האתגרים המרכזיים שמציב הצבא לחייל הדתי הוא החיים המשותפים עם חיילים ומפקדים שאינם דתיים. אולם השירות הצבאי נתון בתוך הקשר רחב יותר של המציאות החברתית הכוללת במדינת ישראל. באורח מתמיד מעסיקה אותנו שאלת הקשר והמגע הרצויים בין הציבור הדתי לציבור החילוני בכל אחד מתחומי החיים.

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4090783,00.html
שאלות:
למה שלושת הדתות רוצות לגור בירושלים?
למה הסכמנו לזה?
מה כל כך מעניין בירושלים שכולם רוצים לגור שם?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לפני כשנה נפגשתי לראשונה עם בני נוער ערבים. כמי שגדלה בבית ימני מסורתי היו לי הרבה חששות מהמפגש. ראיתי אותם בעיניים של הסכסוך הערבי-ישראלי כפי שהוא מצטייר בתקשורת: כאילו הם פחות מתקדמים מבחינה טכנולוגית, שהקידמה לא הגיעה אליהם ושהם עסוקים כל היום בליבוי הסכסוך.

אבל אז גיליתי בני נוער כמוני וכמוכם שמתעניינים באותם דברים: לומדים, מבלים עם חברים וגולשים באינטרנט ובפייסבוק. כך למדתי מניסיון אישי שהדברים שמחברים בינינו רבים מהדברים שמבדילים בינינו. הבנתי שאם רק מתחילים לדבר ופותחים ערוץ תקשורת, אפשר להתגבר על הבדלי הדתות והתרבויות ואפילו להיות חברים.

לכן, כשניגשתי לבחור נושא לפרויקט הגמר בצילום, ביקשתי לעסוק בנושא "מדינה אחת לכמה דתות". ואיזה לוקיישן מתאים לכך אם לא ירושלים, העיר הקדושה לשלוש הדתות? ירושלים היא העיר הטעונה ביותר בסוגיית הסכסוך הערבי-ישראלי ודווקא שם רציתי לנסות ולמצוא סיטואציות שמרמזות על דו-קיום ותקווה לשלום בעתיד.

מהצד קל יותר להבחין בדמיון מאשר בשוני (צילומים: ספיר בן צדוק)

נסעתי לירושלים עם המורה שלי לצילום, עמית רז, והסתובבנו שעות במרכז העיר, במדרחוב, בשוק מחנה יהודה ולאחר מכן בסמטאות העיר העתיקה. ספגתי את האווירה המיוחדת של ירושלים וחשתי את הקדושה האופפת את המקום. הכל בעיר הזאת שונה ומיוחד: הבתים המצופים אבן ירושלמית, הקצב האיטי, והצבעוניות של אנשים מדתות ותרבויות שונות.

חיפשתי זוויות צילום משותפות של יהודים, מוסלמים ונוצרים, אולם לצערי גיליתי שהצדדים לא מתערבבים, אלא שומרים על ריחוק זה מזה. הרגשתי תחושת קוטביות במרחק בין השניים, אולם מנקודת מבטה של המצלמה התקשיתי למצוא את ההבדלים. גם החרדים וגם הערבים מקפידים בסממנים חיצוניים של דת, הלכה וצניעות, ולמתבונן מהצד קל יותר לראות את הדמיון ביניהם מאשר את השוני.
התמונה הכי חזקה בעיני שמביעה את מה שרציתי להעביר בלי מילים היא הצילום של הבחור החרדי שמתבונן על הר הבית. הוא עמד במקום כחצי שעה והתבונן כל הזמן לאותה נקודה ואני הרגשתי תחושה חיובית באוויר של חיבור משותף, שאולי יום יבוא ונוכל לחיות יחד בלי שנאה.

ביקרתי גם בכותל, קיוויתי לצלם פריים הפוך של מוסלמי המתבונן ביראה בכותל, אולם לא מצאתי. בדרך חזרה חשבתי שאולי למוסלמים אסור להיכנס לרחבת לכותל.

ירושלים בעיני המתבונן
אני מקווה שהצלחתי להביע את התקווה הזאת באמצעות הצילום שממחיש בעיני שהדמיון בינינו רב והפערים ניתנים לגישור. אולי אנחנו מדברים בשפות שונות אבל למעשה אנחנו לא כל כך שונים. היום, כשאני מתבוננת בתמונות שצילמתי, מתעורר אצלי קונפליקט בין האמונה שלי מבית בירושלים המאוחדת לעולמי עולמים, לבין ירושלים ששייכת לשלוש הדתות גם יחד, ומקווה שיבוא היום שניתן יהיה לגשר על הקוטביות הזו ולהביא סוף סוף לשלום המיוחל כל כך.
בחופש אני מתכוונת לחזור לירושלים, לטייל במקומות נוספים בעיר, אני והמצלמה, לספוג את האווירה המיוחדת של המקום ולחפש זוויות נוספות מעניינות לצילום. אולי אחרי זה גם אבקר במנזרים ביפו ואתמקד בדת הנוצרית. שילובי הדתות במדינה מעניינים אותי הרבה מעבר לעוד פרויקט בבית הספר.

העיר שחוברה לי יחדיו - ומקודשת לשלוש דתות

להביע את התקווה באמצעות הצילום

ספיר בן צדוק היא בוגרת מגמת הצילום בתיכון דב הוז בת"א שתמונותיה בנושא "3 דתות בארץ אחת" מוצגות בימים אלו בתערוכה חדשה. התערוכה בתיכון "דב הוז" תהיה פתוחה בחודשי הקיץ לקהל הרחב. התמונות מוצעות לרכישה וכל ההכנסות יוקדשו למען קידום מגמת הצילום בביה"ס.

# data[].attributes.attachment_link.title
ירושלים המאוחדת, או עיר לשלוש דתות? תערוכה

# data[].attributes.attachment_link.description
לפני כשנה נפגשתי לראשונה עם בני נוער ערבים. כמי שגדלה בבית ימני מסורתי היו לי הרבה חששות מהמפגש. ראיתי אותם בעיניים של הסכסוך הערבי-ישראלי כפי שהוא מצטייר בתקשורת: כאילו הם פחות מתקדמים מבחינה טכנולוגית, שהקידמה לא הגיעה אליהם ושהם עסוקים כל היום בליבוי הסכסוך.

# data[].attributes.body
https://www.kolhair.co.il/jerusalem-news/130875/

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
כל העיר ירושלים

# data[].attributes.attachment_link.title
יום ירושלים 2020 - כמה חרדים, כמה חילונים; ומה עם מאזן ההגירה השלילי. כל הנתונים | כל העיר

# data[].attributes.attachment_link.description
יום ירושלים ה-53 מצוין השנה בצל משבר הקורונה - לפי נתוני מכון ירושלים למחקרי מדיניות - 36 אחוזים חרדים, 33 אחוזים חילוניים, 31 אחוזים דתיים; פער של 20 אחוזים בין שכר הגברים לבין הנשים בירושלים; ומגמת הירידה במאזן ההגירה השלילי נמשכת. כל הנתונים

# data[].attributes.headline
שגיא שמואל 🥨😗

# data[].attributes.subject
שגיא שמואל 🥨😗

# data[].attributes.body
https://www.mako.co.il/news-lifestyle/2020_q4/Article-c8d8fff15f83671026.htm?partner=tagit

1. האם ערבים ויהודים יכולים להיות בשוק ביחד?
2. האם השטח של השוק שייך לירושליים?
3. האם בשוק יש הרבה אנשים ירושלמיים או ממקומות אחרים?

# data[].attributes.body
https://13tv.co.il/news/#:~:text=%D7%A6%D7%A2%D7%99%D7%A8%D7%99%20%D7%9E%D7%96%D7%A8%D7%97%20%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D%20%D7%9E%D7%96%D7%94%D7%99%D7%A8%D7%99%D7%9D%3A%20%D7%94%D7%94%D7%A1%D7%9C%D7%9E%D7%94%20%D7%91%D7%93%D7%A8%D7%9A

1. למה אי אפשר לחיות בשלום ובהסכמים עם הערבים?
2. למה נלחמים על שטחים ועל דברים שקרו בעבר?
3. מה אפשר לעשות שיהיה שווה לכולם בשביל למנוע פיגועים ועוד?...

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות ערוץ 13

# data[].attributes.attachment_link.description
חדשות ומבזקים, סיקורי בחירות, פרשנויות של הכתבים הכי טובים בתחום, חדשות בנושאי פוליטיקה, ביטחון, חינוך ועוד. הכנסו לאתר החדשות של רשת 13 והתעדכנו

# data[].attributes.headline
יובל בן הרוש

# data[].attributes.subject
יובל בן הרוש

# data[].attributes.body
1. למה ללה פמיליה אסור להיות במשחקים?
2. מי אלה לה פמיליה?
3. מתי לה פמיליה חוזרים לביתר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ארגון "לה פמיליה" עמד בשבועות האחרונים במוקד, לאחר ש פעיליו תקפו לאחרונה אוהדי בית"ר אחרים במשחקי החוץ של המועדון, ובעקבות זאת הוקעו בחריפות מטעם אלי אוחנה ומשה חוגג. עד כה נמנע הארגון מלהגיע למשחקי הבית של בית"ר ירושלים, אולם היום (ראשון) הוציאו ראשיו הודעה רשמית בדף הפייסבוק, והודיעו על חזרה ליציעי טדי. על פי הנימוקים שהוצגו בהודעה, ההחלטה לחזור נבעה מ"שיקול אחד ויחיד - טובת המועדון", שלדברי הארגון נמצא מעל כל אדם או מחאה.

"ארגון לה פמיליה מתנגד לכל פעולה אשר יכולה לפגוע בבית"ר ירושלים, היא שלנו לפני הכל", נמסר בהודעה, "הארגון קם מאהבת בית"ר בלבד, וישרת את בית"ר ירושלים וכלל הקהל. כל פעולה אלימה שיכולה לפגוע בבית"ר ירושלים או בקהל לא מייצגת אותנו ולא תייצג בעתיד. הארגון מתנער ומבהיר שמי שיפעל כנגד החלטת הארגון אינו חלק מהארגון, ובטח שאינו מייצג את הארגון".

הארגון הודיע כי לא יתקיימו מחאות בשטח המגרש, ואף לא שריקות בוז נגד השחקנים. "זכות המחאה היא לגיטימית בכל מקום בארץ ישראל, אבל לא על חשבון בית"ר", נכתב, "במידה ולא תצא הודעה רשמית, שום מחאה לא תייצג את הארגון". ראשי הארגון קראו לכל הקהל "לא להיגרר לשום מופע הסתה מעתה ואילך כנגד הארגון", וסיכמו: "יש גורמים שמונעים יותר משנאת הארגון מאשר אהבת בית"ר. אנחנו רק יכולים לתת להם עצה לרדת מהעץ - אנחנו פה מלפני ולתמיד".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בית"ר ירושלים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ליגת העל בכדורגל

# data[].attributes.attachment_link.title
לה פמיליה בהודעה רשמית: חוזרים לעודד את בית"ר ירושלים במשחקי הבית

# data[].attributes.attachment_link.description
הארגון, שפעיליו מזוהים עם פעולות אלימות נגד אוהדים אחרים, החרים עד כה את ההגעה לטדי. היום הודיעו ראשיו על חזרה ליציעים, משום שלדבריהם "טובת המועדון נמצאת מעל כל אדם ומחאה". הארגון אף התנער מ"כל פעולה אלימה שיכולה לפגוע בבית"ר או בקהל"

# data[].attributes.body
https://www.mako.co.il/news-israel/2021_q4/Article-c25760406e4bd71027.htm?partner=tagit
1}למה יש הפגנות בירושלים?
2}מי אחראיים על המצב הזה?
3}איך אפשר לפתור את המצב?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - המשטרה נערכת ליום החמאס: כוננות מוגברת בי-ם

# data[].attributes.attachment_link.description
במערכת הביטחון חוששים להסלמה בבירה על רקע האירועים הביטחוניים שהתרחשו בשבועות האחרונים • כחלק מפעולות המנע – נעצרו 4 פעילים בכירים ו-6 נוספים עוכבו לחקירה

# data[].attributes.body
הלוחמות ששומרות על ירושלים: "לא חוששות לנטרל מחבל בגלל חקירה"

הן נמצאות בגזרה הכי חמה בישראל, הגיעו לזירות הפיגועים ומרגישות את המתיחות בשטח: "כל בוקר לוקחת בחשבון שינסו לפגוע בי". שלוש לוחמות מג"ב מספרות על האתגרים והתחושות בעקבות גל הפיגועים בבירה וחקירת הלוחמים שנטרלו מפגע: "מעדיפה שיחקרו אותי ולא שאמות בגלל מחבל https://www.ynet.co.il/news/article/sk111q46yt
שאלות:
האם לפעמים אתן מפחדות לנטרל מחבלים?
הייתן רוצות לשמור על מקום אחר במקום ירושלים?
מפחיד להסתובב בירושלים עם מדים ונשק?

# data[].attributes.attachment_link.title
הלוחמות ששומרות על ירושלים: ”לא חוששות לנטרל מחבל בגלל חקירה”

# data[].attributes.attachment_link.description
הן נמצאות בגזרה הכי חמה בישראל, הגיעו לזירות הפיגועים ומרגישות את המתיחות בשטח: ”כל בוקר לוקחת בחשבון שינסו לפגוע בי”. שלוש לוחמות מג”ב מספרות על האתגרים והתחושות בעקבות גל הפיגועים בבירה וחקירת הלוחמים שנטרלו מפגע: ”מעדיפה שיחקרו אותי ולא שאמות בגלל מחבל”