# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מוזיאון בית לוחמי הגטאות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ארכיון בית לוחמי הגטאות

ארכיון בית לוחמי הגטאות נוסד בימיו הראשונים של הקיבוץ, עם הקמת המוזיאון. חברי הקיבוץ החלו באיסוף תעודות, תצלומים ומסמכים כדי לתעד את ימי השואה והקהילות שחרבו. מלאכת האיסוף והמיון הייתה בעיניהם מימוש צוואתם של הנספים, בני משפחותיהם וחבריהם לתנועה, והמשך ישיר לפעילות התיעוד שהתקיימה בגטאות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מוזיאון בית לוחמי הגטאות

# data[].attributes.attachment_link.description
בית לוחמי הגטאות ע"ש יצחק קצנלסון למורשת השואה והמרד נוסד בשנת 1949 על ידי קהילה של ניצולי שואה, חברים במחתרות היהודיות בגטאות פולין ויוצאי יחידות פרטיזנים. בית עדות, שיספר את סיפורו של העם היהודי במאה העשרים בכלל ובימי מלחמת העולם השנייה בפרט, ובמרכזו - את ביטויי ההתנגדות היהודית, מרד היהודים בגטאות ובמחנות, ולחימת היהודים ביחידות הפרטיזנים ובצבאות בעלות הברית.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יד ושם, בית הספר הבין-לאומי להוראת השואה

# data[].attributes.attachment_link.title
כיתות ז‘-ט’ - בשבילי הזיכרון - תכנית חינוכית בנושא השואה

# data[].attributes.attachment_link.description
בעיסוק החינוכי בנושא השואה בחטיבת הביניים, בהתחשב בהתפתחות ויכולת ההפשטה של התלמידים וההתפתחות הרגשית שלהם, יתרחב העיסוק למעגלים נרחבים של פריסה גאוגרפית מגוונת, דיון במשמעותה של הקהילה ומפגש עם גורלן השונה של קהילות. במקביל יועמק העיסוק בהתמודדות היהודים עם התמורות שחלו בחברה ובקהילה הסובבת אותם כמ…

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מרכז פסג"ה לוד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מרכז פסג"ה לוד

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בתגובה על החלטת האו"ם אמר יושב ראש הנהלת יד ושם אבנר שלו:

"מעבר לחשיבות הסמלית של כינון יום זיכרון בין-לאומי לשואה, ההחלטה מכירה בצורך המתמיד בהוראת השואה. אימוץ החלטה זו על ידי האומות המאוחדות מבטא את הכרתן בחשיבות זיכרון השואה הן כערך בפני עצמו הן ככלי להבטחת המחויבות לשמירה על ערכי היסוד של האנושות".

בהחלטתו למעשה הביע האו"ם הזדהות עם קרבנות השואה. בשואה ניחתה על העם היהודי מכה שכמעט הכריעה אותו - כשליש מהעם היהודי הושמד, קהילות שלמות אבדו ואינן, ועולמות של תרבות, רוח, הגות, יצירה ותורה נמחו באחת מעל פני האדמה.
בשואה התערער האמון בשוויון בני האדם ובזכותו של כל אדם לחיים והופר הצו האוניברסלי העתיק "לא תרצח". השואה התרחשה במרכז התרבות המערבית וחוללו אותה בני אדם לשכניהם שחיו עמם מאות בשנים.
משמעותה של החלטת האו"ם היא אפוא כי השפעת השואה לא פחתה ולא התעמעמה. העולם עדיין מחפש את הדרך לזכור את הטרגדיה האנושית ואת קרבנותיה ולהבטיח שהשמדת עם שוב לא תוכל להתרחש.

מדוע נבחר דווקא יום כניסת הצבא האדום לאושוויץ ליום הזיכרון הבין-לאומי להנצחת קרבנות השואה?

27 בינואר הוא יום שחרור אושוויץ. באמצע ינואר 1945 פתח הצבא האדום במתקפה והתקדם לכיוון קרקוב ואושוויץ. הנאצים פתחו בנסיגה חפוזה. ב-18.1.1945 יצאה ממחנות אושוויץ צעדת המוות האחרונה שהכילה כ-58,000 אסירים, רובם יהודים. רוב היוצאים לצעדת מוות זו לא שרדו אותה ונרצחו או מתו במהלכה.

בשעות אחר הצהריים של 27 בינואר נכנסו חיילי הצבא האדום לאושוויץ. הם מצאו במקום 7,650 אסירים חולים ותשושים וגופות של כ-600 אסירים שרצחו הנאצים שעות ספורות לפני שחרור המחנה. הנסיגה החפוזה שנכפתה על הגרמנים לא אפשרה להם לסלק את אחרוני האסירים ולצרפם ל"צעדות המוות". הם גם לא הספיקו לרוקן את כל מחסני החפצים שנבזזו מהקרבנות: הסובייטים מצאו במחסני אוושויץ 350,000 חליפות גברים, 837,000 מערכות בגדי נשים, רבבות זוגות נעלים ו-7.7 טונות שֵער אדם בשקיות נייר ארוז למשלוח.

בעשורים שלאחר השחרור היה אושוויץ לסמל בשל ממדי הרצח שהתרחשו בו ובשל מספרם הרב של האסירים בני לאומים רבים שעברו במחנה.
אושוויץ היתה לזירת הרצח ההמוני המקיף ביותר בתולדות האנושות. מספר היהודים שנרצחו בתאי הגזים של בירקנאו הוא כמעט 1.2 מיליון - גברים, נשים וטף. כמעט רבע מכלל היהודים שנרצחו במלחמת העולם השנייה נרצחו באושוויץ. מ-405,000 האסירים הרשומים שקיבלו את מספרי אושוויץ שרדו רק כ-65,000. על פי האומדנים, כ-1.5 מיליון בני אדם נרצחו במרכז הרצח בבירקנאו.

למה התקבלה ההחלטה באו"ם על יום הזיכרון הבין-לאומי להנצחת קרבנות השואה דווקא עכשיו, שישים שנה אחרי השואה?

ההחלטה על קביעת יום זיכרון בין-לאומי נתקבלה בתקופה שבה אנו עדים לשתי תופעות סותרות: מצד אחד הגברת המודעות לשואה וניסיון של יחידים ושל קבוצות במדינות שונות באירופה להתמודד עם עברן ומצד אחר גל אנטישמיות ואנטי-ישראליות מתחדש ומאיים.

מצד אחד ככל שעובר הזמן מאז השואה, המודעות אליה גדלה - על כך מעידה החלטת האו"ם שיום 27 בינואר יהיה יום הזיכרון הבין-לאומי. ההחלטה נשענה על העובדה כי שלושים ואחת מדינות כבר קבעו יום זיכרון מיוחד להנצחת קרבנות השואה. (מרביתן קבעו את יום 27 בינואר). עשרים וארבע מדינות חברות כיום בכוח משימה בין-לאומי מיוחד שנוסד בשוודיה בשנת 1998 ופועל לקידום הוראת השואה, הנצחתה וחקרה בארצות האלה. גופים בין-לאומיים רבים, ובכללם מועצת אירופה, הצביעו גם הם על הצורך לציין יום זיכרון מיוחד לשואה. על המודעות לשואה ועל מקומה של מדינת ישראל בהנצחתה מעידים גם עשרות ראשי המדינות אשר הגיעו לחנוכת המוזאון החדש ביד ושם בירושלים בשנה שעברה.

מצד אחר החלטת האו"ם חשובה היום במיוחד מפני שהאנטישמיות מרימה שוב את ראשה, וכן לנוכח פעולות חמורות של הכחשת שואה. אף שעדיין מדובר במיעוט, אל לנו להקל ראש בתופעות אלו. מדינת ישראל והעולם המודרני כולו צריכים לתת את דעתם למיגורן.

מעבר לחשיבות הסמלית של כינון יום זיכרון בין-לאומי לשואה, ההחלטה מכירה בצורך המתמיד בהוראת השואה. החלטה זו של האומות המאוחדות מבטאת את הכרתן בחשיבות זיכרון השואה הן בהיותו ערך בפני עצמו הן בהיותו כלי להבטחת המחויבות לשמירה על ערכי היסוד של האנושות.

לפעילות זו יצורף מאמרו של יהודה באואר, "השואה: המיוחד והאוניברסלי", בתוך: חינוך לתרבות בחברה רב תרבותית - סוגיות בהשתלמויות מורים, קובץ ט', האוניברסיטה העברית בירושלים, בית הספר לחינוך, המחלקה להשתלמויות מורים, ירושלים 2000.

קישורים:

סרטים:

מן המחקר:

תערוכות מקוונות:

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור בנושא יום הזיכרון הבין-לאומי להנצחת קרבנות השואה

# data[].attributes.attachment_link.description
מיועד לחטיבה העליונהלפניכם הצעה לשיעור לשעת מחנך בחטיבה העליונה לקראת יום 27 בינואר, יום הזיכרון הבין-לאומי להנצחת קרבנות השואה. השיעור בנוי מדיונים במליאה ומעבודה בקבוצות.

# data[].attributes.attachment_link.title
היסטוריה! זה קול הסיפור! ינואר 2022

# data[].attributes.attachment_link.description
היסטוריה! זה קול הסיפור! ינואר 2022 - מידעון למורי היסטוריה by Orna Atar | This newsletter was created with Smore, an online tool for creating beautiful newsletters for educators, nonprofits, businesses and more

# data[].attributes.headline
יום עיון יד ושם

# data[].attributes.subject
יום עיון יד ושם

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יום עיון אינטרדיסציפלינארי עבור מורי היסטוריה וספרות בנושא שילוח היהודים אל מחנות ההשמדה

הרצאות במליאה

"סְעִי רָחֵלעִם הָרַכֶּבֶת וּרְאִילְאָן הוֹלֶכֶת הִיאלְאָן הוֹלֶכֶת הִיא.."

(חיים גורי)

סדנאות לבחירהספרות, היסטוריה ומה שביניהן17:45 - 18:45

להרשמה: https://bre.is/7HB9SSEM

לקרוא, ללמוד, להרגיש - קריאה מוכוונת S.E.L בטקסטים העוסקים במסע בקרון

תחנות בדרך אל מותה - תיאור גבורתה שלרחל ביהם בשירושל חיים גורי "רחל"

15:50 -על אינטרדיסציפלינריות בהוראת השואה ד"ר יעל ריצ'לר

זיכרוןReady Made -הקרון כאנדרטה

בין החיים למוות -הקרון כייצוג לימינאלי בספרות

התחנה הקטנה טרבלינקה- תיעוד ספרותי מגטו ורשה

בעקבות עקבות אדם -מסע וירטואלי בתחנות חייו של קורבןמתקופת השואה

15:30 - פתיחה

16:30 - השילוחים מבעד לעין המצלמה שיח פדגוגי רב תחומי באמצעות מקרה בוחן גב' אורית אדוריאן

19:45 - הרחובות שהיו ואינם לנצחפרופ' חוי דרייפוס (בן-ששון)

הפסקה

הפסקה

17:45 - סדנאות לבחירה

"בקרון החתום" -

18.01.2021 | 15:30

18:45 - סמוצ'ה:ביוגרפיה של רחוב יהודי בוורשה מר בני מר

יום העיון מקווןמוכר לצורך גמול למורי היסטוריה וספרות

לקרוא, ללמוד, להרגיש - קריאה מוכוונת S.E.L בטקסטים העוסקים במסע בקרוןהכרת המקורות ההיסטוריים עומדת במרכז לימוד ההיסטוריה. למידה מתוך מקורות היא למידה בדרך הגילוי וכך הופך התלמיד למעורב, פעיל ומשמעותי בתהליך הלמידה. בעזרת המקורות התלמידים נחשפים להתרחשויות, לאירועים, לדעות ולמניעים. לכן, חשוב שבמהלך לימודי ההיסטוריה יכירו התלמידים מגוון רחב של מקורות כתובים וחזותיים להבנת הנושאים הנלמדים. בעזרת ניתוח המקורות השונים ניתן ללמד את התלמיד מיומנויות של קריאה מושכלת, יכולת להציג שאלות ולאמת את המקורות השונים המגיעים לידיו, ובנוסף, נפתח מיומנויות חברתיות רגשיות כגון: ניהול רגשות, אמפתיה ודאגה לאחר, קבלת החלטות, התמודדות עם קשיים ואתגרים ועוד. כל אלה תורמים לטיפוח אדם רגיש, חושב וביקורתי כיאה לבוגר העצמאי אותו נרצה לעצב.שם המרצה:מר רועי זאביראש המדור להשתלמויות מורים | בית הספר המרכזי להוראת השואה

בין החיים למוות- הקרון כייצוג לימינאלי בספרותביוגרפיות של ניצולים, הנקראות בחלקן כיצירות ספרותיות, מציעות לנו מבט מעמיק ומרתק על השהות בקרון. עיון משותף בטקסטים אלו יוכל לאפשר לנו להבין יחד באיזה אופן נוטה הספרות לתאר את הנסיעה ברכת ומה ניתן ללמוד מכך על החוויה האנושית כמו גם על יכולותיה של הספרות לתארה? לאורך הסדנא יעשה שימוש גם בתיאורי יומנים ומקורות נוספים בני התקופה על מנת לבחון את הדינמיקה במפגש המתרחש בין ההיסטוריה לספרות סביב נושא השילוחים כמקרה בוחן.שם המרצה: גב' חגית פשחורמורה ותיקה לספרות | רכזת במחלקה להשתלמויות מורים, יד ושם

התחנה הקטנה טרבלינקה- תיעוד ספרותי מגטו ורשהבסדנה נבחן מקור ראשוני שנכתב בזמן אמת על ידי המשורר ולדיסלב שלנגל אודות השילוחים מורשה לטרבלינקה. ננסה להבין את כוונת המחבר בעוד אנו 'מחזיקים' במידע אותו לא היה לו בזמן התרחשות האירועים. הסדנה מזמנת הצצה הן לתובנות בהן אחז הציבור היהודי בזמן אמת והן לרבדים סמליים שנוספו בחברה הישראלית עם השנים.שם המרצה: גב' נורית דוידסוןאחראית תוכן במחלקה להכשרת מורים | בית הספר המרכזי להוראת השואה, יד ושם

תחנות בדרך אל מותה - תיאור גבורתה של רחל ביהם בשירו של חיים גורי "רחל"בסדנא זו נתחקה אחר 'צטלה' - פתק קטן שהוטמן בין חריצי קרון בדרך מגטו לודז' לאושוויץ ביקרנאו בקיץ 1944. נלמד על דמותה של הצעירה שעלתה על רכבת המשא בתחושת שליחות, הטמינה את אותו הפתקושלמה בחייה על המידע המצוי בו. הפתקון מאפשר לנו גם הצצה אל התודעה היהודית בגטו לודז' בכל הנוגע למסלול השילוחים ויעדם וכן למקומן ותפקידן של תנועות נוער בשלב זה של חיי הגטו. הסדנא תתבסס בין השאר על שירו של חיים גורי "רחל" ודרכו נוכל ללמוד הן על פועלה של רחל ביהם והן על הפוטנציאל הטמון בחיבור האפשרי שבין הוראת הספרות להוראת ההיסטוריה.שם המרצה: גב' שלומית שטיינראחראית תוכן במחלקה להכשרת מורים | בית הספר המרכזי להוראת השואה, יד ושם

זיכרון ready made - הקרון כאנדרטהברחבי העולם נעשה שימוש בקרונות מקוריים כבסיס לאנדרטאות המופיעות במרחב הציבורי. לעיתים אנדרטאות אלו מוצבות במקומות מהם נשלחו יהודים אל מותם ולעיתים במקומות בהם לא התרחשה כלל השואה. אלו שאלות מעלות אנדרטאות אלו בקרב העוברים והשבים וכיצד הם מעצבים את המרחב הציבורי? מדוע בוחרים אומנים וגופים מוסדיים להנציח את סיפור השואה דווקא באמצעות הקרונות? מה חשיבותה של הבחירה הנשנית בקרון "אמיתי" על פני דימוי וויזואלי מוכר שלו? בסדנא יידונו שאלות אלו סביב מספר אנדרטאות תוך שימוש במקורות שונים כגון ראיונות עם האומנים, קטעי פרוזה ועוד.שם המרצה : מר עמית קידרוןרכז במחלקה להשתלמויות מורים | בית הספר המרכזי להוראת השואה, יד ושם

בעקבות עקבות אדםרשימות היהודים שאולצו לעלות לרכבות בדרכם אל מותם מהוות בימינו סמל לסדר ובירוקרטיה "במיטבם" שהופנו כלפי האדם, פגעו בו ומחקו את זהותו. בסדנא זו, נבקש לקרוא תיגר באופן סמבולי על הלך זה ובמקום לעסוק במעשי הרצח, נצלול אל מסע חייהם של מספר קורבנות ונעמיק בבחירותיהם כבבועה לזהותם המורכבת בעולם רב- גוני ומשתנה. הסדנא מבוססת על טכנו- פדגוגיה חדשנית ומעניינת אך פשוטה ונגישה, המאפשרת להעשיר את הדיון הכיתתי הן סביב נושא השילוחים והן סביב נושאים רבים אחרים.שם המרצות: גב' דפי אקרמן וגב' עדי וינגרטןרכזות במחלקה להכשרת מורים | בית הספר המרכזי להוראת השואה

התפיסה האינטרדיסציפלינארית הינה אחת מעקרונות הבסיס של השיח החינוכי ההומניסטי, אך היא מעמידה בפני המורים ואנשי החינוך אתגרים טכניים ומקצועיים לא מועטים. העיסוק החינוכי בזיכרון השואה הוא מעצם היותו אינטרדיסציפלינארי משום שהוא חולש על תחומי דעת רבים ומגוונים בהוויה האנושית (פסיכולוגיה, סוציולוגיה, תיאולוגיה, אומנות, מדעי המדינה, היסטוריה, ספרות ועוד). חיבורים אלו טומנים בחובם דיאלקטיקה מורכבת בעקבות הפערים שבין זיכרון השואה לבין לימודי ההיסטוריה ולימודי הספרות. בהרצאה זו ננסה, באמצעות חיבור בין דוגמאות מהשטח לבין המחקר האקדמי שנעשה בנושא, להציע חשיבה על התמודדות ודרכי גישור בין מרכיבי דיאלקטיקה אלו.

והיה כי שכחת,ותימקנהעיניך, שראו אותו חיזיוןעת רכבות אפלות מיגון, גררו יהודים המוותה!(סימצ'ו איסקוב, בולגריה 1943)ההרצאה תעמיק בתצלומי אלבום השמורים בארכיון יד ושם המתעדים את גירושם של יהודי תראקיה ומקדוניה. התצלומים יספרו בעיקר את סיפורם של אלה שהובלו אל מותם במחנה המוות טרבלינקה במרץ 1943, אך בצד זאת גם את סיפורם של הרוצחים והעומדים מן הצד. לאורך ההרצאה יינתן מענה לשלוששאלות מרכזיות - מי צלם את תמונות אלו? מדוע צלם אותן? ומה לא צולם בהן? וזאת בין השאר, מתוך מחשבה כי העמקה בשאלות אלו תסייע לנו להבין יחד כיצד ניתן להשתמש במקור ויזואלי כבסיס איתן ללמידה מערבת ומשמעותית.

המחקר ההיסטורי אודות גורלם של יהודי גטו וורשה הכלואים בין כתליו העמיק לאורך השנים בסוגיות רבות ושונות: חיי הדת, חיי המשפחה, חינוך ותרבות ועוד. לעומת זאת, דווקא המחקר אודות גירושם המאסיבי של יהודי הגטו סבל עד היום מלקונה ומחסר. ההרצאה שלפנינו תעמיק בחייו של הגטו בתקופה קשה זו בה הוא הולך ומצטמצם ואנשים- משפחות ופרטים עדיין חיים בו עד לחיסולו הסופי. לאורך ההרצאה נתוודע לדמויות שניהלו את הגירוש ואל דרכי פעולותן, נחשף אל תגובת היהודים לאור הידיעות בהם אחזו ולאור המאורעות שהתרחשו סביבם ונשאל עד כמה היהודים יכלו לחמוק מגורלם האכזר.

בהרצאה בעקבות הספר 'סמוצ'ה: ביוגרפיה של רחוב יהודי בוורשה' יוקדש מקום נרחב לסיפורם של תושבי הרחוב, "האנשים הקטנים": החייטים, הסנדלרים, חנווניות וה"מלמדים", אבל גם המובטלים ואנשי העולם החדש, פועלים, משוררים ושחקניות בתיאטרון של הרחוב. זה מעין ביקור ברחוב אבוד, הקיים רק בעולם הספרות והעיתונות בת התקופה. הסיפורים הקטנים הללו מצטברים לכלל דיוקן של אחת הקהילות התוססות בין שתי מלחמות העולם, הנתונה לתמורות דרמטיות. אלה, בדרך כלל, גם אותם אנשים שנכלאו בגטו ורשה ואחר כך שולחו לטרבלינקה, וזכרם אבד לחלוטין - אפילו בדפי העד של יד ושם קשה למצוא להם זכר.

# data[].attributes.attachment_link.title
יום עיון השתלמות מפמר ינואר 2022 by עדי וינגרטן on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
יום עיון אינטרדיסציפלינארי עבור מורי היסטוריה וספרות בנושא שילוח היהודים אל מחנות ההשמדה הרצאות במליאה "סְעִי רָחֵלעִם הָרַכֶּבֶת וּרְאִילְאָן הוֹלֶכֶת הִיאלְאָן הוֹלֶכֶת הִיא.."

# data[].attributes.headline
ריכוז קישורים לשכבה ט

# data[].attributes.subject
ריכוז קישורים לשכבה ט

# data[].attributes.headline
ריכוז קישורים לשכבה ח

# data[].attributes.subject
ריכוז קישורים לשכבה ח

# data[].attributes.headline
ריכוז קישורים לשכבה ז

# data[].attributes.subject
ריכוז קישורים לשכבה ז