# data[].attributes.attachment_link.description
Zoom is the leader in modern enterprise video communications, with an easy, reliable cloud platform for video and audio conferencing, chat, and webinars across mobile, desktop, and room systems. Zoom Rooms is the original software-based conference room solution used around the world in board, conference, huddle, and training rooms, as well as executive offices and classrooms. Founded in 2011, Zoom helps businesses and organizations bring their teams together in a frictionless environment to get more done.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ühe Minuti Loeng: kas eesti keelel on oht hääbuda? (Anna Verschik)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vandetõlgina töötav Antonio Javier Villacis Ecuadorist naljatas, et Eestisse oli hea tulla, kuna siin on mõnusalt jahe. Tegelikult oli ta juba enne Eestisse jõudmist veidi aega Euroopas jõudnud Ecuadorist jahedama kliimaga harjuda.

Ameerikast pärit tõlkija, luuletaja ja muusik Adam Cullen, kes õppis Minnesotast tulles vahetusõpilasena vene keelt ja kultuuri, leidis, et ega kõik ei pea sõltuma ilmast. 12 aastat tagasi Eestisse tulles püüdis ta kohe eesti keelt õppima hakata, kuid ütles, et see oli keeruline, kuna kõik tahtsid temaga vaid inglise keeles suhelda.

Gabriella Nad on Ungarist pärit ja tuli Eestisse 1997. aastal ülikooli õppima. "Sain aru, et Eestis on palju lihtsam elada," tunnistas ta.

Saates tuli võõramaalastel testida oma teadmisi Eesti kohta ning edastada oma emakeeles õnnitlused Eesti Vabariigile sünnipäevaks.

Toimetaja: Kerttu Kaldoja

# data[].attributes.attachment_link.title
Eri rahvusest eestimaalased testisid oma teadmisi Eestist

# data[].attributes.attachment_link.description
Vandetõlgina töötav Antonio Javier Villacis Ecuadorist naljatas, et Eestisse oli hea tulla, kuna siin on mõnusalt jahe. Tegelikult oli ta juba enne Eestisse jõudmist veidi aega Euroopas jõudnud Ecuadorist jahedama kliimaga harjuda. Ameerikast pärit tõlkija, luuletaja ja muusik Adam Cullen, kes õppis Minnesotast tulles vahetusõpilasena vene keelt ja kultuuri, leidis, et ega kõik ei pea sõltuma ilmast.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ärge oodake, kuni keegi teine ​​seda teeb. Palkake ennast ja hakake kaadreid kutsuma.
Alustage tasuta
Mis on reklaam?

Reklaam on reklaamitegevus, mille eesmärk on toote või teenuse müümine sihtrühmale. See on üks vanimaid turundusvorme, mis üritab mõjutada sihtrühma tegevust kas osta, müüa või teha midagi konkreetset. Kasutades täpselt kohandatud sõnumit, võib reklaam olla nišš (suunatud väikesele vaatajaskonnale) või üldine (sihtida suurt vaatajaskonda).

Reklaam on palju vanem kui enamik muid turundustegevusi e-posti turundus ja Otsingumootorite turundus . Kuna internet on muutunud normiks, on reklaam jagatud kaheks valdkonnaks: traditsiooniline reklaam ja digitaalne reklaam.

Traditsiooniline reklaam on seotud print, teler ja raadio reklaam, mis on olnud populaarne üle 150 aasta. Trükireklaam on ettevõtete jaoks kõige tõhusam reklaam, kuna see keskendub sihtrühmale, kes isiklikult reklaami flaierite, ajalehtede ja posti kaudu saab.

Digitaalne reklaam käib ringi igasugune reklaamitegevus veebis nagu displeireklaam, PPC, sotsiaalmeedia reklaam jne. Seda reklaamivormi on odavam ja hõlpsam jälgida, nii et sellest on saanud laiemalt kasutatav turundusvorm.

Miks on reklaam turunduses oluline?

Tootereklaamide loomine on oluline esimene samm toote elutsüklis. See toimib toote sissejuhatusena ja võib olla suurepärane viis oma kaubamärgi ilmutamiseks maailmas.

keskmine kliki hind facebooki reklaamid

Enne toote tootmist arvutatakse müügiprognoosid, et ratsionaliseerida tootmiskulusid. Kui toode on loodud, peab müük reaalsuseks saama ja tõhusad reklaamid on viis, kuidas ettevõtted saavad toodet kogu maailmale tutvustada.

Digitaalsest reklaamist on tänapäeval saanud teadus. Ettevõtted võivad olla reklaamist ühe nupuvajutusega. See kontroll ja jälgitavus muudavad reklaami sarnaste reklaamide jaoks ülitähtsaks hästi sihitud ja suudab jälgida kõiki konversioone omistamise modelleerimine ja konversioonimäära optimeerimine (CRO) .

Reklaam võimaldab teil auku teha oma äri konkurendi vastu avalikul laval. See, kuidas teie ja teie konkurent reageerivad, on turgu kujundades tohutult oluline. Agressiivse turunduskampaania raames võib teie reklaamiga kaasnev reklaamreklaam võrdselt kiiresti võita.

Reklaami tüübid

Traditsiooniline reklaam

Kas ajakirjas, ajalehes, perioodikas või voldikus on trükireklaam tõhus viis oma nime välja saamiseks.

Üle maailma asuvate linnade kohal kõrguvad reklaamtahvlid võivad olla staatilised või liigutavad tootereklaame peaaegu kõigeks.

kuidas avada uus facebooki leht

Telereklaam oli enam kui 50 aasta jooksul populaarseim viis inimeste silme ette toomiseks. Pärast seda, kui digitaalne ja mobiilne turundus jõudis areenile, on selle atraktiivsus vaid veidi vähenenud. See teeb suurepäraseks kanaliks oma kaubamärgi nime saamise.

Raadioreklaam on küll väga tõhus, ehkki ainult heli, ilma et sellega saaks pilti luua. On kaks erinevat vaatajaskonda: vanem publik ja need, kes kuulavad oma töös raadiot, sõidavad edasi. Lühikeste ja sirgjooneliste reklaamide loomine hoiab kuulajaid huvitatuna, kui midagi enamat rabab neid.

Digitaalne reklaam

Sotsiaalmeedia platvormide populaarsus on kasvanud ja selle uue suundumusega tuli platvormidel reklaam. Reklaamireklaamide paigutamine nendele populaarsetele saitidele on suurepärane, kuna saate demograafilisi andmeid sihtida tihedamalt kui kunagi varem. Ainult mõne klikiga saate valida oma vanuseklassi, huvid, asukohad ja palju muud.

Otsingu- ja displeireklaamid

Otsingumootorid on tõhusat reklaami ära kasutanud ka märksõnaotsingutele kohandatud otsingu- ja displeireklaamide abil. See reklaamreklaami vorm sobib suurepäraselt uuesti sihtimiseks ja uuesti turundamiseks inimestele, kes on juba teie veebisaidil olnud.

Mobiilikasutus on nii lühikese aja jooksul kümnekordistunud, et pole üllatav, et selle raames on sisse viidud reklaam. Kõigepealt mobiilireklaamid võivad hõlmata SMS-i, rakenduse reklaame ja mobiilikasutajatele mõeldud veebisaitide reklaame. Valikuid on lõputult, kui turundate vaatajaskonna jaoks, kes on alati oma seadmes.

hinnavahemik $$$$ tähendab facebookis

Veebisaidid üritavad alati saada rohkem konversioone ja müüki. Efektiivsed reklaamid on viis selle saavutamiseks. Tegevuskutseid sisaldavate hüpikute kasutamine on suurepärane idee. Meelitage keegi lahkumise hüpiku kaudu tagasi lehele, kui ta lahkub. Hüpikaknad, mis pakuvad allahindluskoode või linki täpselt teie otsitavale tootele, võivad potentsiaalsele kliendile kõike muuta.

Reklaaminäited poodkaupmeestele

IKEA

Selleks, et pood võimalikult paljudele inimestele meeldiks, peate leidma igapäevase probleemi lahenduse. Tõhusate reklaamide abil peaks lahendus olema hõlpsasti nähtav. Sõltuvalt platvormist, kus reklaamite, võib inimestel teie sõnumi dekodeerimiseks olla vaid mõni sekund. Ülaltoodud pilt IKEA reklaamist on suurepärane näide hõlpsasti nähtavast küsimusele lahendus ruumi ja segadust. See on asukohaspetsiifiline ja toimib kahe teema reklaamina, kuna IKEA avab ka uue poe Sheffieldis. Mõlemad sõnumid on selged ja ei kattu .

Lego

Lego kasutab loovuse vallandamiseks minimalistlikku reklaami . Kui teie bränd soovib teie publiku tähelepanu köita, on parim viis lihtsate piltide loomiseks. Selle näitamine, kui lihtne või täiustatud toode teie klientidele võib olla, võib olla põhjus, miks nad teilt ostavad või ei osta. Kui pakute toodet või teenust mitmel tasemel, mida kõik kasutama ei hakka, proovige muuta see lihtsaks. Sellele saate alati tugineda sõltuvalt sellest, kui arenenud on teie vaatajaskond.

Kas soovite rohkem teada saada?

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
mille eesmärk on toote või teenuse müümine sihtrühmale. kui olete huvitatud selle kohta lisateabe saamiseks

# data[].attributes.attachment_link.title
Mis on reklaam? Lugege kõike tootereklaamide kohta Oberlo kaudu - Muu

# data[].attributes.attachment_link.description
Ärge oodake, kuni keegi teine ​​seda teeb. Palkake ennast ja hakake kaadreid kutsuma. Alustage tasuta Reklaam on reklaamitegevus, mille eesmärk on toote või teenuse müümine sihtrühmale. See on üks vanimaid turundusvorme, mis üritab mõjutada sihtrühma tegevust kas osta, müüa või teha midagi konkreetset.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eesti keele sõnajärg ei ole kindlalt piiritletud ja range. Sõnajärg suhteliselt vaba.

SÕNAJÄRJE ÜLESANNE: eesti keeles kasutatakse sõnajärge selleks, et olulist infot edasi anda, seda paremini esile tuua. Seetõttu paigutatakse oluline info lause lõppu hoolimata sellest, milline lauseliige seda väljendab. Sõnajärge võib kasutada ka kõneleja poolse suhtumise väljendamiseks.

VÕRDLE: Lollike sai õnnetult otsa. (kiretu; puudub emotsioon ja suhtumine lollikesse). Õnnetult otsa sai lollike. (kõneleja tunneb kaasa, et tal oli kurb saatus).

EESTI KEELES AITAB SÕNAJÄRG LIIGENDADA INFOT JA VÄLJENDADA KÕNELEJA SUHTUMIST ÖELDUSSE.

Nagu öeldud eesti keeles sõnajärg suhteliselt vaba.

Lause: Tihti taevas tähti nähti.

Sellest lausest on võimalik koostada kuni 24 erinevat varianti.

Kõik need laused on korrektsed ja grammatiliselt õiged ning veatud.

Eesti keeles on lihtlauses ja liitlauses sõnajärg erinev. Lihtlauses, rindlauses ja põimlause pealauses oneesti keele sõnajärg V2 - verb on teisel kohal. Põimlause kõrvallauses mõnel juhul - alus, sihitis ja öeldis, mõnel juhul - alus, öeldis, sihitis.

Lihtlauses ja põimlause pealauses on öeldis tavaliselt teisel kohal, kõrvallauses teisel kohal või lõpus.

VÕRDLE! Kõik need laused on grammatiliselt korrektsed.

Lapsed kinkisid kasvatajale laupäeval lilli.

Kasvatajale kinkisid lapsed laupäeval lilli.

Lilli kinkisid lapsed kasvatajale laupäeval.

Tuleb meeles pidada, et pealauses ei tohi öeldis nihkuda lause kolmandasse positsiooni.

Mõned juhtumid, mil verb võib olla lause lõpus:

1. Eituslauses, kui lause alguses ei ole alus, vaid verbi laiend või eitussõna.

N: EGAsee mees rumal ole. KODUSma tavaliselt tööd ei tee.

2. Küsilaused, mis algavad küsisõnaga.

N: KUIDAS te seda töö nii kaua tegite?

3. Hüüdlauses N: Küll ma talle veel näitan?

4. Kõrvallauseis, mis väljendavad kaudselt küsimust.

N: Me nägime, KES tal külas käis. Ma tean, miks ta nii rääkis.

5. Kõrvalauses, mis kuuluvad eitust või küsimust väljendava pealause juurde.

N: Ta EI TEEKS seda sellepärast, et ise kasu saaks.

6. Kõrvalauseis, mis väljendavad aega või tingimusi, algavad sidesõnaga KUI

N: Poiss vaikis, KUI me külalistega rääkisime.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti keele sõnajärg ei ole kindlalt piiritletud ja range. Sõnajärg suhteliselt vaba. SÕNAJÄRJE ÜLESANNE: eesti keeles kasutatakse sõnajärge selleks, et olulist infot edasi anda, seda paremini esile tuua. Seetõttu paigutatakse oluline info lause lõppu hoolimata sellest, milline lauseliige seda väljendab. Sõnajärge võib kasutada ka kõneleja poolse suhtumise väljendamiseks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Lõpetatud ja lõpetamata tegevus

Nimetav, omastav ja osastav
Täiendõpe

2. В русском языке законченность и незаконченность действия выражает глагол

Я читаю книгу. Что делаю?
Я прочитал книгу. Что сделал?
собирать/собрать-korjama
давать/ дать-andma
наливать /налить-valama
брать/ взять- andma

3. Lõpetatud ja lõpetamata tegevus

* В эстонском языке законченность действия выражает
существительное, которое к этому глаголу относиться (те дополнениеsihitis)
Lõpetatud tegevust väljendab Omastav (ainsuses) ja Nimetav (mitmuses)полное дополнение (täissihitis)
1) Действие закончено
2) Объект действия представляет собой нечто определенное по
количеству.
Lõpetamata tegevust väljendab Osastav (osasihitis-частичное дополнение)
3) Действие неоднократное те повторяющееся
4) Нерезультативное
5) Объект действия представляет собой нечто неопределенное (не
знаем точного кол-ва)

4. See, kas kasutada lauses täis- või osasihitist, sõltub:

1) tegevuse tulemuslikkusest (kas tegevus on
juba lõpuni viidud või võib see tulevikus lõpuni
jõuda);
2) sihitise enda laadist (kas sihitis märgib osa või
tervikut).
Täissihitist (ainsuse genitiivis ja ainsuse ning
mitmuse nominatiivis) kasutatakse, kui tegevus
on olnud või saab olema tulemuslik ja sihitis
märgib tervikut (asja, kindlat kogust või hulka).

eile
täna
homme
lõpetamata tegevus= osasihitis (частичное
дополнение)
Osastav (ainsus)
Ma lugesin seda raamatut.
Ma ei lugenud seda
raamatut
Osastav (mitmus)
Ma lugesin neid raamatuid.
Ma ei lugenud neid
raamatuid
Osastav (ainsus)
Ma loen seda raamatut.
Ma ei loe seda raamatut.
Ainsus =СЕГОДНЯ
Ma loen seda raamatut.
Ma ei loe seda raamatut.
Osastav (mitmus)
Ma loen neid raamatuid.
Ma ei loe neid raamatuid.
Mitmus=СЕГОДНЯ
Ma loen neid raamatuid.
Ma ei loe neid raamatuid.
lõpetatud tegevus= täissihitis (полное дополнение)
Omastav (ainsus)
Omastav (ainsus)
Не
существует
Ma lugesin selle raamatu
Ma loen selle raamatu läbi.
läbi.
Nimetav (mitmus)
Ma lugesin need raamatud
läbi.
Nimetav (mitmus)
Ma loen need raamatud
läbi.

* Poiss kirjutas luuletuse.
Полное дополнение. Действие завершенное, объект
определенного количества
* Poiss kirjutas luuletust.
Частичное дополнение. Объект определенного
количества, но действие не законченное
Poiss kirjutas luuletusi.
Частичное дополнение. Количество стихотворений
неопределенное, действие или законченное или
незаконченное

* Peeter loeb raamatut.
действие не законченное
Peeter loeb raamatuid.
действие не законченное, объект неопределенного количества.
* Peeter luges raamatu läbi.
Действие завершенное, объект определенного количества
* Peeter luges raamatud läbi.
Действие завершенное, объект неопределенного количества.
* Peeter, loe raamat läbi!
Повелительное наклонение-полное дополнение
* Lõpetati vestlus ja suleti uks. Kõik raamatud jäeti lauale.
Неопределенно-личная форма-полное дополнение.

* Mari küpsetas koogi.
Действие результативное, законченное и объект одно целое
* Vanaema koob Marile sünnipäevaks sokid.
Процесс закончиться в будущем те результативное действие и
существительное "носки" -точно знаем что 2 штуки
* Mari küpsetab kooki.
Хотя существительное это точная величина, действие ещё
не закончилось
Ma ostsin tomateid.
Хотя действие закончено, неизвестно сколько помидор было
куплено

9. Öelge õige käände nimetus: omastav või osastav

Tüdruk luges selle raamatu.
Ema koristab tuba.
Õde joonistas pildi valmis.
Lapsed vaatasid saate ära.
Poiss sõi võileiba.
Koristaja peseb põrandat.
Kokk keetis puljongit.
Patsient võtab rohtu.
Ma vaatasin nimekirja läbi.
* Tüdruk luges seda raamatut.
* Ema koristas toa ära.
* Õde joonistas pilti.
Lapsed vaatasid saadet.
Hommikuti söön võileibu.
Koristaja pesi põranda ära.
Kokk keetis puljongi valmis.
Patsient võttis rohu ära.
Ma vaatasin nimekirja.

10. Lõpetatud tegevus Abisõnad

Ühendverbid (составные глаголы)
* Läbi lugema. Ma lugesin selle raamatu läbi
* Maha müüma. Ma müüsin selle korteri maha.
* Valmis tegema. Nad tegid juba need pirukad
valmis.
* Ära sööma. Me sõime tordi ära.
* Ära ostma. Kas sa ostsid piima ära?
* Üles otsima. Poiss otsis võtme üles.

11. mitmesugused määrused (обстоятельства)

* nt seisundimäärused katki, sassi, puruks või
sihti väljendavad kohamäärused (küsimus
kuhu?) nagu tuppa, õue, bussi jne.
* Poiss aitas vanakest. (osasihitis =Os)
* Poiss aitas vanakese bussi. (täissihitis =Om)
* Küülik näris diivanit. (osasihitis =Os)
* Küülik näris diivani puruks. (täissihitis =Om)

12. Nimetav on alati käskivas ja umbisikulises (v.a. eitus)

Ava aken!
Osta endale ülikond!
Lõpetage vaidlus!
Too õpik siia!
Raamatud jäeti laudadele.

13. Eitavas lauses on alati osasihitis ehk osastav

Ma ei leia võtit.
Peeter ei ostnud õunu.
Mari ei küpseta kooki.
Ära söö jäätist!

14. sihitud verbid

* Tegusõnu, mille tähendus ei ole suunatud ühelegi
objektile nimetatakse sihituteks
* Sihituteks verbideks on näiteks tegusõnad magama,
õitsema.
* Tüdruk magas.
* Действие происходит, но оно не является на чтолибо направленным, его просто делают. К глаголу
относиться только одно существительное, которое
является в предложении подлежащим.
* Tüdruk nägi und.

15. Sihilised verbid

* lööma, kohtama, vaatama, tahtma, aimama,
alustama, arvama, haavama, igatsema,
jätma, kaotama, küsima, mäletama,
huvitama, jätkama, hoidma, kandma, katma,
kordama, leidma, solvama, toitma, üllatama.
* Ma armastan venelast.
* Liisa kaotas rahakoti.
* Õpilane austas direktorit.

16. Partitiivverbid глаголы, требующие падежа Osastav

* Osa sihilisi verbe nõuavad alati osasihitise
kasutamist. Selliseid verbe
nimetatakse partitiivverbideks.
* Partitiivverbid on näiteks armastama, austama,
alustama, harrastama, jätkama, kallistama,
kartma, meenutama, nägema, vaatama,
märkama, kohtama jt.
* Partitiivverbide puhul ei ole tegevus piiritletud
ja ei jõua kindla tulemuseni.

17. Имеет форму da-инфинитива, который распространяет существительное

Da-infinitiivi laiendav sihitis.
Mul on soov osta ülikond.
* Meil tekkis mõte lõpetada vaidlus.
* Tal oli kavatsus kirjutada kiri.

18. Veel näiteid da-infinitiiviga

* Minu eesmärgiks on eesti keel hästi ära
õppida. (ära õppida - alus)
* Mul on suur soov eesti keel ära õppida.
* (ära õppida - täiend)
* Kas koristada toad kohe hommikul või alles
õhtul? (koristada - öeldis)
Kui da-infinitiiv on ise lauses kas alus, täiend või
öeldis, on tema täissihitis nimetavas käändes.

19. Põhiarvsõnad

* alates kahest on täissihitisena alati nominatiivis, osasihitis on ikka
partitiivis. Sihitise peasõnaks on arvsõna, nimisõna on arvsõna
laiendina alati partitiivis.
Ostsin kaks ajakirja.
Sõin kümme pannkooki.
Riina kasvatab kolme last.
Karl räägib nelja võõrkeelt.
Mari ei telli kolme ajalehte.
* Arvsõna üks käitub sihitise üldreeglite kohaselt.
Ostsin ühe ajakirja.
Sõin ühe pannkoogi.
Riina kasvatab üht last.

20. Asesõnad mina/ma ja sina/sa

Asesõnad mina/ma ja sina/sa
Isikuliste asesõnade mina ~ ma, sina ~ sa, meie ~ me, teie
~ te ja enesekohaste asesõnade enese ~ enda ja iseenese ~
iseenda puhul kasutatakse nimetava käände asemel alati
osastavat käänet
* Võta mind ka kaasa!
* Sind võetakse kaasa.
Võrrelge: Võta kot kaasa!
Laps võetakse kaasa.
Ma ootan sinu/sind ära.
Ta kutsus minu/mind enda sünnipäevale.

21. Asesõnad meie/me ja teie/te on sihitisena alati osastavas

Asesõnad meie/me ja teie/te on sihitisena
alati osastavas
* Võtke meid ka kaasa!
* Ma ootan teid ära.
Võrrelge: Võtke laps ka kaasa!
Ma ootan sõbra ära.

Peeter jäeti maha
Mind/sind (mitte: mina/sina) jäeti maha.
Vanemad jätsid lapsed koju
Vanemad jätsid meid/teid koju.
Pese kael puhtaks
Pese end ~ ennast puhtaks.
* Pange tähele, et see ei kehti tema ~ ta,
nemad ~ nad kohta:
* Tema jäeti maha (mitte: Teda jäeti maha).

23. Asesõna kõik

Asesõna kõik
* on täissihitisena ainult nominatiivis,
osasihitisena ikka osastavas.
* Ma olen kõik unustanud.
* Ma tean kõike.

24. Sihitis on tavaliselt lause lõpuosas

Võta oma pliiats!
Võta oma pliiatsid!
Lea kudus soojad sokid.
Tüdruk värvis juuksed punaseks.
Külalised paluti lauda.
Ma lugesin ajalehe läbi.
Vanaema küpsetas suure piruka.
Liisa ostis raamatu.
Ma joon teed.
Elle armastab kasse.
Ära usu hundi jutu!
Piret ei õpi prantsuse keelt.
Ma loen ajalehte. Ma loen ajalehti.
Suppi ei sööda liiga kuumalt.

25. Pange sulgudes olevad sõnad nõutavasse käändesse

1) Vaataksin meeleldi (huvitav film)................................................. .
2) Olen lugenud (see raamat) .................................... mitu korda.
3) Kutsu (oma külaline) ............................ tuppa.
4) Meie (kauplus) ................... suletakse õhtul kell kümme.
5) Ostsin endale (uus müts) ........................... .
6) Me armastame oma (vanemad) .................................. .
7) Ära praegu (vend) .................. sega, ta kirjutab (kiri) ........................... .
8) Nad meenutavad sageli (minevik) ............................... .
9) (Poiss).......................... märgati juba siis, kui ta aeda hiilis.
10) Ekskursioonil kohtasin (sõber) .............................. .
11) Andke oma (etteütlused) ............................ õpetajale parandamiseks.
12) Pange (kõik õunad)..................................... lauale.
13) Homme lõpetame (see töö) .................................... .
14) Arvo ei kirjutanud (see kirjand) ................................................ .
15) Talle meeldib sügiseti korjata (seened) ..................................... .

26. Kasutage täissihitist nimetavas või omastavas käändes

1) (Vajalik dokument) .......................... unustati lauale.
2) Lõpetati (vestlus)........................ ja jätkati tööd.
3) Jätsime (vihikud ja õpikud) .................................................. raamatukogusse.
4) Pane (käsi)............................ lauale.
5) Sel õhtul lukustati (uks)........................ varakult.
6) Tüdrukud lahendasid (see ülesanne) ................................................ õigesti.
7) Mul on soov osta (üks müts) .................................. .
8) Sõber tahab meile teha (kasulik ettepanek) ............................................ .
9) Mul tuli mõte kirjutada (luuletus) ................................ .
10)Leidsime ise (õige lahendus) ........................................ .
11)Poiss olevat püüdnud jõest (suur haug) .................................... .
12)Laenaksin sinult kauplusse sõitmiseks (jalgratas) ................................ .

27. Määrake sihilised ja sihitud tegusõnad

Vihkama, tulema, olema, solvama, leiduma, tegelema
aitama, kaduma, lubama, küsima, jääma, ootama
Sihilised/partitiivverbid
sihitud
vihkama
ootama
solvama
aitama
lubama
küsima
tegelema
jääma
kaduma
tulema
olema
leiduma
Martin harrastab sporti. Ülemus solvab töötajaid. Vend aitab alati õde.

28. Miks siin on nimetav/omastav/osastav?

Sa tohid nüüd selle jäätise ära süüa.
Ma ei söönud oma putru ära.
Vanaema korjab igal sügisel seeni.
Palun pane uks kinni!
Detsembris küpsetatakse paljudes peredes piparkooke.
Pärast lõunavaheaega jätkasime tööd.
Kui kodust välja lähed, võta telefon kaasa!
Võtke mind ka reisile kaasa!
Peetril avanes võimalus uus töökoht saada.
Jüri tegi Marile abieluetepaneku.

# data[].attributes.attachment_link.title
Законченность и незаконченность действия. Эстонский язык - презентация онлайн

# data[].attributes.attachment_link.description
Nimetav, omastav ja osastav Täiendõpe Я читаю книгу. Что делаю? Я прочитал книгу. Что сделал? собирать/собрать-korjama давать/ дать-andma наливать /налить-valama брать/ взять- andma * В эстонском языке законченность действия выражает существительное, которое к этому глаголу относиться (те дополнениеsihitis) Lõpetatud tegevust väljendab Omastav (ainsuses) ja Nimetav (mitmuses)полное дополнение (täissihitis) 1) Действие закончено 2) Объект действия представляет собой нечто определенное по количеству.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sihitiseks on harilikult nimisõna või nimisõnafraas partitiivis, genitiivis või nominatiivis, millega tähistatule on verbiga väljendatud tegevus suunatud. Sihitiseks võib olla ka muu sõnaliigi sõna, kui see esineb lauses nimisõna tähenduses. Eesti keele sihitise põhikääne on partitiiv.

Nt: Peeter loeb raamatut. Peeter luges raamatu läbi. Loe raamat läbi!

Sihitis laiendab sihilisi ehk transitiivseid verbe, nt alustama, õppima, sööma, leidma, andma, avama, armastama, petma, lugema jpt.

Nt: Peeter sööb suppi. Ma leidsin suure kärbseseene. Palun avage uks!

Sihilised verbid võivad esineda ka ilma sihitiseta.

Nt: Külalised söövad ja joovad. Peeter õpib.

Sihitud ehk intransitiivsed verbid reeglina sihitist ei liida, nt sulguma, tutvuma, avanema, olema, istuma, haigestuma, kaduma, leiduma, tüdinema jpt.

Mõnikord harva saavad ka sihitud verbid sihitise.

Nt: Laps magab magusat und. Teekäija käib oma teed.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sihitiseks on harilikult nimisõna või nimisõnafraas partitiivis, genitiivis või nominatiivis, millega tähistatule on verbiga väljendatud tegevus suunatud. Sihitiseks võib olla ka muu sõnaliigi sõna, kui see esineb lauses nimisõna tähenduses. Eesti keele sihitise põhikääne on partitiiv.Nt: Peeter loeb raamatut. Peeter luges raamatu läbi.

# data[].attributes.attachment_link.title
8. Enneminevik - Tegusõna - Vormiõpetuse harjutused

# data[].attributes.attachment_link.description
Tartu Ülikooli eesti keele (võõrkeelena) õppetooli harjutuskeskkond

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eesti keele ortograafia harjutused on koostanud Tartu Ülikooli eesti keele (võõrkeelena) osakonna õppejõud Elle Vaimann. Harjutuste koostamist on toetanud riiklik programm "Eesti keel ja kultuurimälu".

Kui teil tekib harjutuste kohta küsimusi, kirjutage aadressil raili.pool@ut.ee (Raili Pool).

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti keele ortograafia harjutused on koostanud Tartu Ülikooli eesti keele (võõrkeelena) osakonna õppejõud Elle Vaimann. Harjutuste koostamist on toetanud riiklik programm "Eesti keel ja kultuurimälu". Kui teil tekib harjutuste kohta küsimusi, kirjutage aadressil raili.pool@ut.ee (Raili Pool).

# data[].attributes.attachment_link.title
32. Vokaalmitmus - Käändsõna - Vormiõpetuse harjutused

# data[].attributes.attachment_link.description
Tartu Ülikooli eesti keele (võõrkeelena) õppetooli harjutuskeskkond