# data[].attributes.body
Samhällsekonomi utgör ett huvudområde inom ämnet samhällskunskap.  Den omfattar allt från handeln mellan olika länder, globalisering, arbetsmarknad till privatekonomi. Det är samhällsekonomi som ger oss svar på många ekonomiska frågor. Målet med denna moment är att eleverna ska få bättre förståelse för samhällsekonomiska frågor och se sambandet mellan olika länders ekonomiska situationer. Utmaningen är att eleverna ska dra paralleller och beskriva hur olika länder påverkar varandra och hur det påverkar handeln och globaliseringen.

# data[].attributes.body
Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska ge eleven förutsättningar att utveckla följande:

Källkritik: metoder för att söka, kritiskt granska, värdera och bearbeta information från källor i digital och annan form.

Samhällsekonomi, ekonomiska strukturer i Sverige och internationellt, försörjning, tillväxt, företagande, resursanvändning och resursfördelning utifrån olika förutsättningar.

Samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder.

# data[].attributes.body
Denna moment kommer att bestå av två olika delar. En muntlig och en skriftlig. Dock kommer denna moment också att vara lärarledd genom olika genomgångar och studiebesök. Min lärandesätt kommer att luta sig mest mot konstruktivistiskt lärande. Eleverna ska ha en aktiv roll och undervisningen ska mestadels vara elevcentrerad. (Långström, s. 97). Samtidigt kommer jag att lägga fokus på elevernas tidigare kunskaper. Det är effektivt om eleven har tidigare kunskap och det nya kan matchas mot och kombineras med gamla kunskapen. (Långström, s. 97)

Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla förmågan att uttrycka sina kunskaper i samhällskunskap i olika presentationsformer. (Långström, s. 163). Därav kommer eleverna att få presentera sina kunskaper på två olika sätt. Först genom en muntlig gruppredovisning och senare skriftligt genom en inlämning.

Genom undervisning ska eleverna även ges möjlighet att uttrycka sina kunskaper och uppfattningar såväl muntligt som skriftligt samt med hjälp av modern teknik. (Långström, s. 164).

Elever ska använda sig av läroböcker och internetkällor (massmedia). Det finns en mängd olika skäl till att använda massmedia i samhällsundervisningen bland annat att det är viktigt att människor tränar upp eller bevarar sin källkritiska förmåga i relation till ett aktuellt material som finns i varje hem. Vidare ger massmedia möjlighet att källkritiskt lyssna och läsa. Man ska kunna analysera det som sägs eller skrivs i internet, tidningar, tv och radio. (Långström, s. 179).

# data[].attributes.body
Vad ska jag undervisa om?
Undervisa om samhällsekonomi. Vilken effekt har samhällsekonomiska kriser på själva samhället och individerna. Diskutera och analysera konsekvenser samt lämpliga åtgärder.

Hur får jag som lärare en röd tråd?
Inleder moment med genomgångar och teoretisk bakgrund, eleverna utgår ifrån genomgång och gör en analys. Avslutas med en skriftlig inlämning där även källkritik bedöms. Kraven för källkritik framgår i kunskapskraven.

Vad skulle du vilja att dina elever har med sig när området är avslutat?
Bredare kunskap om vad samhällsekonomi innebär. Vilka konsekvenser finanskriser medför och vilka åtgärder bör man vidta. Eleverna ska ha en djupare förståelse av hur olika ekonomiska kriser påverkar resten av världen. Eftersom detta är samhällskunskap 1b så är inte den analytiska kraven väldigt hög men eleverna ska fortfarande kunna visa förståelse för olika begrepp och sambandet mellan olika kriser.

# data[].attributes.body
Lektion 1

Introduktion till ämnet samhällsekonomi. Första lektionen kommer därför delvis att ägnas åt frågor såsom: Vad vet ni redan om de olika begreppen? Vad är det första ni tänker på när ni hör dessa begrepp: konjunktur, sparande, inflation och deflation, arbetslöshet, konsumtion, sparande, utbud och efterfråga, import, export samt tillväxt. Detta för att eleverna ska förstå sig på större ekonomiska sammanhang.

Prata om arbetslöshet, arbetsmarknaden, hur det påverkar utbud och efterfrågan.

Lektion 2

Ytterligare fokus på olika begrepp. Detta eftersom det individuella och praktiska innehållet är knutet till teoretiska begrepp och större sammanhang. (Långström, s. 212).

Denna lektion ägnas åt att diskutera hur olika länder påverkas av varandra. Vad händer om ett land inför ett importförbud? Hur påverkas övriga länder? Hur påverkas handel?

# data[].attributes.body
Lektion 1

Eleverna delas in i 4 grupper. Varje grupp tilldelas ett fiktivt land. Varje land befinner sig i en finanskris. Grupper ska kunna redovisa och ge exempel på konsekvenser samt åtgärder. Hur detta påverkar mig som privat person och hur detta påverkar andra länder gällande handel, import och export. Eleverna får använda övriga länders situation i sin presentation och jämföra.

Land 1: Epidemi
Land 2: Statsskuld
Land 3: Inflation
Land 4: Deflation

Lektion 2

Denna lektion ägnas åt grupparbete.

# data[].attributes.body
Lektion 1
Presentation, med hjälp av tekniska hjälpmedel.

Lektion 2
Studiebesök, arbetsförmedlingen och banken. Besöket på arbetsförmedlingen ska ge eleverna bättre bild av hur saker och ting ser ut på arbetsmarknaden. Bra tillfälle att

# data[].attributes.body
Lektion 1
Presenterar den kortare skriftliga inlämningen som ska vara inlämnad om en vecka. Uppgiften går ut på att eleverna individuellt ska skriva om ett samhällsekonomiskt problem. Man ska utgå från det land man blivit tilldelat och skriva en analyserande text om frågan. Eleverna får fritt välja vilket område de ska fördjupa sig inom och efter att ha tagit beslutet ska de meddela mig. Det är elevernas uppgift att analysera problemet och ge exempel på åtgärder.

Inom den skriftliga uppgiften ställs krav på källkritik. Eleverna ska uppvisa en källkritisk förmåga genom att använda sig av de olika källkritiska kriterier.

Lektion 2
Eleverna använder lektionen till den skriftliga inlämningen.

# data[].attributes.body
Lektion 1
Eleverna utnyttjar lektionen till att skriva inlämningen. Inlämning samma dag senast kl 23:59.

# data[].attributes.body
Betyget E

Eleven kan analysera samhällsfrågor och identifiera någon orsak och konsekvens. I analysen använder eleven med viss säkerhet samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder. Eleven diskuterar översiktligt orsakerna och konsekvenserna samt möjliga lösningar på samhällsfrågorna. Eleven kan ge enkla argument för sina ståndpunkter och värderar med enkla omdömen andras ståndpunkter.

I arbetet med samhällsfrågor kan eleven med viss säkerhet söka, granska och tolka information från olika källor, redovisa sina källor samt göra enkla reflektioner om deras relevans och trovärdighet.

Betyget C

Eleven kan analysera samhällsfrågor och identifiera några orsaker och konsekvenser. I analysen använder eleven med viss säkerhet samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder samt värderar dem med enkla omdömen. Eleven diskuterar utförligt orsakerna och konsekvenserna samt möjliga lösningar på samhällsfrågorna. Eleven kan ge välgrundade argument för sina ståndpunkter och värderar med enkla omdömen andras ståndpunkter.

I arbetet med samhällsfrågor kan eleven med viss säkerhet söka, granska och tolka information från olika källor, redovisa sina källor samt göra välgrundade reflektioner om deras relevans och trovärdighet utifrån syftet.

Betyget A

Eleven kan analysera samhällsfrågor och identifierar flera orsaker och konsekvenser. I analysen använder eleven med säkerhet samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder samt värderar dem med nyanserade omdömen. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat orsakerna och konsekvenserna samt möjliga lösningar på samhällsfrågorna. Eleven kan ge nyanserade argument för sina ståndpunkter och värderar med nyanserade omdömen andras ståndpunkter

I arbete med samhällsfrågor kan eleven med säkerhet söka, granska och tolka information från olika källor, redovisa sina källor samt göra välgrundade reflektioner om deras relevans och trovärdighet utifrån syftet.

# data[].attributes.body
Muntliga redovisningen bedöms formativt. Detta ger mig som lärare informationen om undervisningen har lyckats samtidigt som det hjälper eleverna själva styra sitt lärande. (Långström, s. 198). Efter den muntliga redovisningen får eleverna muntlig och skriftlig feedback.  Detta anser jag ska ge eleverna en grund att utgå ifrån innan de börjar skriva den skriftliga inlämningen som bedöms summativt med hjälp av matrisen ovan.

Avslutningsvis kommer eleverna att få bedöma sitt lärande. Eleverna blir motiverade då de själva får tänka på sitt lärande samtidigt som deras metakognitiva kompetens växer. (Långström, s. 204).