# data[].attributes.body
Naselje čini jedna ili više nastamba u kojima borave ljudi. Postoje 2 tipa naselja: seoska i gradska.

Seoska nasaelja
- glavna zanimanja su poljodjelstvo i stočarstvo
- prema stalnosti dijele se na: stalna, periodična i privremena seoska naselja
-prema veličini dijele se na: osamljeno gospodarstvo, zaselak i selo
- oblik i izgled ovise o prirodnim uvjetima i obliku seoskih polja i zemljišne raspodjele
- 2 tipa seoskih polja: blokovi i izdužene čestice
- 2 oblika zemljišne raspodjele: sustav okupljenog posjeda i sustav rasprešene razdiobe posjeda
- glavni oblici seoskih naselja: osamljena gospodarstva, dispenzirana/raspršena naselja i grupirana naselja

# data[].attributes.body
*grad kao ekosustav veliki je potrošač hrane, vode, energije, sirovina i sl,, ali je i proizvođač.
*gradski ekosustavi troše 100 puta više energije od okolnih područja
*u gradsku atmosferu odlazi velika količina neiskorištene toplinske energije i drugih onečišćenja (plinovi, krute čestice...)
*smog- tip magle put ugljikova dioksida i drugih otrovnih tvari, česta je pojava u gradovima
*gradski ekosustav ističe se velikim količinama unesenog građevnog materijala
*uvezene robe i usluge pretpostavka su funkcioniranja prometnih i drugih infrastrukturnih sastavnica
*gradska konfiguracija, urbani sadržaji i funkcije važan su klimatski modifikatora
*gradska područja imaju veće količine oborina, ali su siromašna podzemnim vodama
*za širenje starih i gradnju novih gradova koriste se poljoprivredno kvalitetna i prikladna polja
*u gradovima je smanjena zelena površina i reduciran je broj životinjskih vrsta
*gradske biljne zajednice: parkovi, vrtovi, groblja, slobodne zelene površine
*gradski ekosustavi odlikuju posebnostima životinjskih vrsta jer je smanjen jedna broj vrsta, a povećan drugi broj vrsta
*interes geografa za istraživanje ovog ekosustava raste
*problemi ovog ekosustava su: velike gužve, usporeno kretanje pješaka, opterećenje masom ljudi, velik broj ljudi živi na 1km2
* probleme treba rješiti usporenijim razvojem gradova i poboljšanjem kvalitete života u njima
* policentrični razvoj gradova treba zamijeniti monocentrični razvoj

# data[].attributes.body
Grad određuju 3 skupine obilježja: populacijsko-demografska, funkcionalna, fizionomska-morfološka i povijesno pravni kriteriji.
Svaki grad ima područje na koje utječe i to područje ovisi o tom gradu. To se područje zove gravitacijsko područje.
Gradovi se mogu stupnjevati ovisno o nodalitetu.
Izdvaja se 5-8 stupnjeva centraliteta - najmanje jedinice teriotorijalne organizacije, glavni gradovi i svjetske metropole.
Prvi gradovi su nastali u Egiptu, a nakon toga u Mezopotamiji i prostorima u dolini Inda, Žute rijeke i Srednjoj Americi.
Organizirani gradovi nastaju u antičko doba na prostoru Sredozemlja te se mreža gradova širi u unutrašnjost Europe.
Srednjovjekovni europski gradovi niču u 12. i 14. st., a njihove jezgre čine dvorci i samostani.
Na drugim kontinentima gradovi nastaju kao upravna ili vjerska središta uglavnom u unutrašnjosti u plodnim područjima.
Vrijeme industralizacije (18.st.) je povećalo proizvodnju i potrebe za radnom snagom što je poticalo urbanizaciju te prvi industrijski gradovi nastaju u Velikoj Britaniji, a nakon otga i u ostalim dijelovima svijeta.

Urbanizacija
>razvojni proces grada i povećanje gradskog stanovništva
>primarna i sekundarna urbanizacija
>primarna-nastanak i širenje grada na nenaseljene prostore
>sekundarna-preobražaj seoskih naselja u gradska
>stupanj urbaniziranosti je udio/postotak gradskog stanovnisštva u ukupnom stanovništvu nekog područja
>proces urbanizacije teče usporedno s industralizacijom
>u Hrvatskoj se stupanj urbaniziranosti mijenjao tijekom posljednjih 50 godina
>usporedno s urbanizacijom odvija se i proces deagrarizacije
>prostorna struktura gradova se mijenjala - neplanirani gradovi -> planirani gradovi
>centar grada formira se na tradiciji/navici stanovništva, dobroj prometnoj dostupnosti iz svih dijelova grada, kompletnoj ponudi
>grad čine: stambena, industrijska i sportsko-rekreacijska zona

# data[].attributes.body
+urbani sustavi nekog područja ili neke zemlje čine svi gradovi međusobno i funkcionalno povezani
+svaki od njih obavlja neku funkciju i svi gravitiraju prema većem gradu
+urbani sustavi ne funkcioniraju na svim stupnjevima društveno-gospodarskog razvoja
+postoje pravilni i nepravilni urbani sustavi
+pravilni - pravilan red veličine gradova, razvijeni poslije sekundarne faze urbanizacije
+nepravilni - slabo povezani urbani sustavi
+prema veličini urbani sustavi se dijele na: dnevne/lokalne, regionalne, nacionalne i međunarodne
+U Hrvatskoj - općinska središtva (lokalni sustavi), gradovi Split, Rijeka i Osijek su regionalni sustavi, a graad Zagreb regionalni i nacionalni sustav
+globalni gradovi imaju veliku snagu kontrole u upravljanja svjetskim gradovima
+najvažniji globalni gradovi su u razvijenom dijelu svijeta, a megagradovi u siromašnom dijelu svijeta suočavaju se s mnogo problema