# data[].attributes.headline
Ryhmä 9. Nora Koskinen, Jussi Ikola ja Valtteri Tabell

# data[].attributes.subject
Ryhmä 9. Nora Koskinen, Jussi Ikola ja Valtteri Tabell

# data[].attributes.body
Vilkkaimmat rahtilentokentät:
1. Memphis International
2. Hong Kong International
3. Shanghai Pudong International
4. Anchorage International

https://simpleflying.com/top-cargo-hubs-2020/

Vilkkaimmat matkustajalentokentät:
1. Atlanta Hartsfield-Jackson International Airport
2. Dubai International Airport
3. Tokyo International Airport
4. Guangzhou Baiyun International Airport

https://www.way.com/blog/which-is-the-busiest-airport-in-the-world/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The onset of the coronavirus pandemic last year was the catalyst for several key changes in the aviation industry. While passenger traffic has fallen sharply, the crisis has been something of a boom for airfreight. With this in mind, let's take a look at the world's 10 busiest airports in terms of cargo operations in 2020, and how their figures compare to 2019.

The world's number 1 cargo airport

According to Airport Council International ( ACI), the world's busiest airport in terms of cargo volume is Memphis International (MEM) in the US state of Tennessee. The ACI's data shows that the airport processed a total of 4,613,431 tonnes of cargo in 2020.

This represented a 6.7% increases compared to 2019, when it handled 4,322,740 tonnes. The increase saw Memphis climb from second place in 2019 to first for 2020. It is unsurprising to see it rank so highly, given the strong presence of several key cargo airlines. The strongest of these is FedEx, which has its largest base, known as its 'SuperHub,' at Memphis.

FedEx Feeder also operates smaller cargo aircraft into Memphis to connect with the carrier's mainline freight services, which fly as far afield as Europe and the Middle East. Other cargo airlines that serve Memphis include Atlas Air, DHL, Kalitta Air, and UPS.

Stay informed: for our daily and weekly aviation news digests.

Asian hubs near the top of the rankings

Both the second and third busiest airports by cargo volume last year are located in Asia. Second in the rankings is Hong Kong International (HKG), which handled 4,468,089 tonnes of cargo. Interestingly, this represented a decrease in airfreight, possibly due to the fact that passenger flights (which can carry belly-hold cargo) were few and far between.

Indeed, this figure is 7.1% lower than in 2019, when Hong Kong handled 4,809,485 tonnes of cargo. Nonetheless, the airport is a key base for several cargo airlines, including local carriers Air Hong Kong, Cathay Pacific Cargo, and Hong Kong Airlines Cargo. US logistics juggernauts DHL and UPS also have a significant presence at Hong Kong International.

Elsewhere in Asia, Shanghai Pudong International (PVG) rounds out the podium in third place. It handled 1.4% more cargo last year, processing a total of 3,686,627 tonnes. This represented a slight increase compared to the 3,634,230 tonnes that it handled in 2019. It is a hub for key cargo carriers such as China Cargo Airlines, DHL, FedEx, and UPS.

Stay informed: for our daily and weekly aviation news digests.

The best of the rest

Fourth place sees the top 10's biggest climber. Alaska's Ted Stevens Anchorage International (ANC) saw a 15% boost in cargo volume in 2020. It handled 3,157,682 tonnes, compared to 2,745,348 in 2019. The airport explained to Simple Flying that it dealt with the extra cargo traffic " by using some of the vacant passenger infrastructure."

The remainder of the world's 10 busiest cargo airports last year are listed as follows:

5) Louisville Muhammad Ali International (SDF) - 2,917,243 tonnes, up 4.6%.

6) Seoul Incheon International (ICN) - 2,822,370 tonnes, up 2.1%.

7) Taipei Taoyuan International (TPE) - 2,342,714 tonnes, up 7.4%.

8) Los Angeles International (LAX) - 2,229,476 tonnes, up 6.6%.

9) Doha Hamad International (DOH) - 2,175,292 tonnes, down 1.8%.

10) Miami International (MIA) - 2,137,699 tonnes, up 2.2%.

As the world looks to recover from the impacts of the coronavirus pandemic and enter the 'new normal,' it will be interesting to see whether cargo volumes will remain high. Anchorage's Airport Manager Jim Szczesniak certainly believes so, and told Simple Flying that cargo volumes at his facility in 2021 are " probably going to be about the same."
How many of the world's top cargo hubs have you visited? Do any of the top 10 entries surprise you? Let us know your thoughts and experiences in the comments.

# data[].attributes.attachment_link.description
The onset of the coronavirus pandemic last year was the catalyst for several key changes in the aviation industry. While passenger traffic has fallen sharply, the crisis has been something of a boom for airfreight. With this in mind, let's take a look at the world's 10 busiest airports in terms of cargo operations in 2020, and how their figures compare to 2019.

# data[].attributes.body
Vilkkaimmat rahtilentokentät vuonna 2020
1. Memphis TN, US
2. HONG KONG SAR, HK
3. SHANGHAI , CN
4. ANCHORAGE AK, US
5. LOUSVILLE KY, US

https://aci.aero/2021/04/22/aci-world-data-reveals-covid-19s-impact-on-worlds-busiest-airports/

Vilkkaimmat matkustajakentät
1. Atlanta Hartsfield-jacson intl Apt ATL, US
2. Dubai International DXB
3. Delhi DEL
4. Guangzhou CAN
5. Dallas Dallas DFW, US

https://www.oag.com/busiest-airports-world

Eliisa Paukkunen
Herkko Honkonen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Preliminary global results for passenger and cargo traffic show dramatic impact

Montreal, 22 April 2021 - Airports Council International (ACI) World has today published its preliminary world airport traffic rankings - covering passenger traffic, cargo volumes, and aircraft movements for 2020 - showing the dramatic impact of COVID-19 on what are ordinarily the world's busiest airports.

Global passenger traffic at the world's top 10 busiest airports decreased by -45.7% in 2020. Overall, passenger traffic at the world's airports decreased by -64.6% which shows that the impact of the pandemic and the early stages of recovery in air travel has not been uniform around the world.

According to the preliminary data published today, Guangzhou Bai Yun International Airport in China recorded the most passenger traffic in 2020, with Atlanta Hartsfield-Jackson International Airport in the United States just behind.

Seven of the top 10 airports for passenger traffic are in China with three in the United States. In most cases, domestic air travel is beginning a modest rebound while international air travel remains depressed because of on-going travel restrictions. For example, Hongqiao International Airport in China has moved from 46th position in 2019 to the 9th in 2020, illustrating the uneven nature of the impact of, and recovery from, the pandemic across the world.

"The impact of the COVID-19 on global passenger traffic pandemic brought aviation to a virtual standstill in 2020 and we continue to face an existential threat," ACI World Director General Luis Felipe de Oliveira said. "The data published today reveals the challenge airports continue to face and it remains imperative that the industry is supported through direct support and sensible policy decisions from governments to ensure that aviation can endure, rebuild connectivity, and fuel a global economic recovery.

"The findings show that the impact remains uneven with different regions experiencing different challenges and requiring different policy decisions and support from governments to lay the foundation for recovery.

"With some positive signs of recovery, especially in countries with high rates of vaccination, a sustained global recovery will only be realized with an escalation of vaccination campaigns, the continued development of digital health passes, and coordinated and cohesive policy support from governments."

Air cargo was less impacted by COVID 19, with volumes decreasing by only -8.9%, to an estimated 109 million metric tonnes in 2020, equivalent to 2016 levels (110 million metric tonnes).

Air cargo volumes in the top 10 airports grew by +3% in 2020. These airports represent around 28% (30.6 million metric tonnes) of the global volumes in 2020. The gain can be attributed to the increase in demand for online consumer goods and pharmaceutical products and personal protective equipment. With a +6.7% increase, Memphis International Airport surpassed Hong Kong International Airport.

ACI World estimates that there were 58 million global aircraft movements in 2020, representing a drop of -43% from 2019. The top 10 airports represent 7% of global traffic (4.2 million movements) and experienced a drop of -34.3% compared to 2019. Atlanta Hartsfield-Jackson International Airport surpassed Chicago O'Hare International Airport, after leading in 2019 and 2018.

For airports, revenues are tightly correlated to traffic levels but, like many other capital-intensive businesses, a large proportion of airport costs remain largely fixed and do not fall at the same level as traffic throughput and revenues during the crisis. Even with reduced operations, the closure of terminals and staff layoffs, this imbalance remains.

"There is no denying the current economic realities - and the financial shortfall they create - that airports face," Luis Felipe de Oliveira said. "Airports are economic generators, bringing socio-economic benefits and jobs to the communities they serve, and governments need to provide the necessary financial alleviation and assistance to suit local circumstances.

"Airport operators also continue to work closely with their airline partners and other stakeholders balancing the current market realities with the cost of providing the infrastructure as they navigate the crisis together."

Total passengers enplaned and deplaned, passengers in transit counted once

International passengers enplaned and deplaned

Cargo: loaded and unloaded freight and mail in metric tonnes

International freight loaded and unloaded in metric tonnes
Notes for editors

1. Download the preliminary top 10 results for cargo.

2. Stay up to date with COVID-19 developments on ACI World's dedicated .

3. Airports Council International (ACI) , the trade association of the world's airports, was founded in 1991 with the objective of fostering cooperation among its member airports and other partners in world aviation, including the International Civil Aviation Organization, the International Air Transport Association and the Civil Air Navigation Services Organization. In representing the best interests of airports during key phases of policy development, ACI makes a significant contribution toward ensuring a global air transport system that is safe, secure, customer-centric and environmentally sustainable. As of January 2021, ACI serves 701 members, operating 1933 airports in 183 countries.

Media contacts
Anita Berthier
Director, Communications
ACI World
Telephone: +1 514 373 1254
Email: mediarelations@aci.aero
Updated data 27 April 2021

# data[].attributes.attachment_link.title
ACI World data reveals COVID-19’s impact on world’s busiest airports - ACI World

# data[].attributes.attachment_link.description
Montreal, 22 April 2021 – Airports Council International (ACI) World has today published its preliminary world airport traffic rankings - covering passenger

# data[].attributes.body
Tekijä: Niki Savolainen

-Memphis on ollut jonkun aikaa maailman suurin rahtilentokenttä, mutta viime vuosina Hong Kongin airport, eli HKG, on vienyt sen paikan, HKG:n läpi kulkee vuosittain noin 1.9 miljoonaa tonnia rahtia.

Toisaalta Covid pandemian vuoksi, Hong Kongin lentokenttä on ilmeisesti menettänyt paikkansa takaisin Memphisille, jonka läpi kulkee noin 1.850 miljoonaa tonnia rahtia.

Kolmannella sijalla on Shanghain lentokenttä, jonka läpi kulkee noin 1.700 miljoonaa tonnia rahtia.

https://www.id1.de/2021/08/18/the-worlds-biggest-cargo-airports-2021-edition/

-Hartsfield-Jackson Atlantic International Airport on maailman suurin matkustajalentokenttä, pitkälti siksi, että se sijaitsee suuressa Yhdysvaltalaisessa kaupungissa, joten sen läpi kulkee paljon sisämaalentoja ja ulkomaalaisia lentoja.

Noin 100-110 miljoonaa henkilöä kulkee Hartsfield-Jacksonin läpi vuosittain.

Toisena on Beijingin lentokenttä ja kolmantena Dubai, joiden molempien läpi kulkee noin 75-100 miljoonaa asiakasta vuosittain.

https://www.airnewzealand.co.uk/the-worlds-7-busiest-airports

# data[].attributes.attachment_link.title
The World's Biggest Cargo Airports - 2021 Edition

# data[].attributes.attachment_link.description
aWall is the world's only real-time dashboard, which unites field-proven live metrics and clear data visualization on top of a scalable and cloud-based business intelligence platform - exclusively developed for airlines, airports, and ATC.

# data[].attributes.body
Vilkkaimmat rahtilentokentät
1. Memphis International Airport
2. Hong Kong International Airport
3. Shanghai Pudong International Airport
4. Ted Stevens Anchorage International Airport

Vilkkaimmat matkustajalentokentät
1. Atlanta Hartsfield-jackson Intl Apt
2. Dubai International Airport
3. Tokyo International Airport
4. Guangzhou Baiyun International Airport

https://www.way.com/blog/which-is-the-busiest-airport-in-the-world/
https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_busiest_airports_by_cargo_traffic

# data[].attributes.body
Vilkkaimmat rahtilentokentät:
1. Memphisin lentokenttä
2. Hong Kongin lentokenttä
3. Shanghain lentokenttä
4. Anchoragen kansainvälinen lentokenttä
Lähde vuodelta 2021

Vilkkaimmat matkustajalentokentöt:
1. Hartsfield Jackson Atlanta
2. Pekingin lentokenttä
3. Dubain lentokenttä
4. Chicagon lentokenttä

https://www.aerotime.aero/articles/28955-top-10-busiest-cargo-airports-world
https://www.airnewzealand.co.uk/the-worlds-7-busiest-airports

# data[].attributes.attachment_link.description
Air Cargo has increased by 9% compared to pre-pandemic levels. AeroTime investigates the top 10 busiest cargo airports in the world.  

# data[].attributes.body
Tekijät: Jethro, Aura, Joonas ja Joonatan

Vilkkaimmat rahtilentokentät:

1. Memphis International Airport (MEM)
2. Hong Kong International Airport (HKG)
3. Shanghai Pudong International Airport (PVG)
Lähde: https://www.aerotime.aero/articles/28955-top-10-busiest-cargo-airports-world

Vilkkaimmat matkustajalentokentät

1.  Hartsfield-Jackson Atlantic International Airport (ATL)
2. Beijing Capital International Airport (PEK)
3. Dubai International Airport (DXB)
Lähde: https://www.airnewzealand.co.uk/the-worlds-7-busiest-airports

# data[].attributes.attachment_link.description
Air Cargo has increased by 9% compared to pre-pandemic levels. AeroTime investigates the top 10 busiest cargo airports in the world.  

# data[].attributes.body
Janne Paananen Topi Paananen

Matkustaja lentokentät (2020)
1.Guanzhhou Baiyun International airport (Kiina)
2.Hartsfield Jackson Atlanta International airport (USA)

Rahtilentokentät (2020)
1.Memphis International airport
2.Hong Kong International airrport
3.Shanghai Pudong International airport
Lähde Wikipedia

# data[].attributes.body
Matkustaja
-Atlantan lentökenttä
-Pekingin lentokenttä
-Dubain lentokenttä
-Lontoon lentokenttä
Rahti
-Hong Kong
-Memphis
-Shanghai
-Anchorage

-kurssimateriaali, yle, finavia

# data[].attributes.body
https://forms.office.com/Pages/ResponsePage.aspx?id=8Kqebvc_6U2M1B_71FlRucU-A2LdapZIjyjyG4b0nwxURU9IV0cyVjM3NzRaNFJEUEc1TkEwN0tSUi4u

# data[].attributes.headline
Ryhmä 6. Suomen ja Venäjän välinen rautatieliikenne

# data[].attributes.subject
Ryhmä 6. Suomen ja Venäjän välinen rautatieliikenne

# data[].attributes.body
-Jopa 40% Suomen rautatiekuljetuksista ylittää Suomen ja Venäjän rajan.
-Koronan vuoksi henkilöliikenne on tauolla 2020 vuodesta saakka.

-VR ja RZD hoitaneet henkilökiinteen.
-Moskova - Helsinki = Veturivetoinen Tolstoi-juna
-Pietari - Helsinki = Allegro-suurnopeusjunalla.

-Suomessa kaikki rautatieliikenteen harjoittajat voivat osallistua Venäjäliikenteen rahtikuljetuksiin. (Kunhan turvallisuusasiat ja sopimiset RZD:n kanssa on OK.)

-Suomen ja Venäjän välistä rautatieliikennettä ohjataan sopimuksella kansainvälisestä rautatieliikenteestä. (SopS 85/2016) ja täydennys (SopS 87/2016)
-Sopimus sisältää seitsemän teknistä liitettä, joiden määräyksiä noudatetaan Suomen ja Venäjän välisessä liikenteessä.

-Traficomilla on asiantuntijatyöryhmä, joka hoitaa hallinnollisten teknisten liitteiden päivittämisestä.
-Asiantuntijatyöryhmä toimii rautatieliikennetyöryhmän alaisuudessa.
-Traficom myös hyväksyy maiden väliset kalustöyksiköt ja valvoo suoraa kansainvälistä rautatieliikennettä Suomessa.

# data[].attributes.body
On turvallisuudenhallinnan työkalu, jolla tarkoitetaan rautatieliikenteen harjoittajan tai rataverkon haltijan organisaatiota ja järjestelyjä, joilla varmistetaan toimintojen turvallinen hallinnointi.
Sitä käytetään radan kunnossapitoa ja hallintaa sekä rautatieliikenteen harjoittamista varten.
Tulee olla toimiva ja Traficomin tai ERA:n hyväksymä turvallisuusjohtamisjärjestelmä ennen toiminnan aloittamista.

# data[].attributes.body
Keulan esteenraivaaja on vahvistettu, jarruletkut ja muut kaapelit suojattu lumelta. Veturin pohjassa olevat antennit ja anturit on suojattu lumelta ja jäältä. Veturin laitteistojen jäähdytykseen käytettävä ilmanotto on katolla, jotta tukkeutumisen riski lumen ja jään ansioista pienenisi.

Kaksi diesellaggregaattia joilla tuotetaan sähköä veturin ajomoottoreille niin, että vaihtotyöt ja lyhyet siirtymät onnistuvat ilman ajolangasta saatavaa sähköä.

http://www.resiinalehti.fi/artikkeli/88

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Siemensin Vectron-koeveturi talvitesteissä Ruotsin Kiirunassa helmikuussa 2012.

Siemens Vectron on VR:n uusi sähköveturityyppi. Ensimmäiset veturit sarjasta, jota on tilattu 80 kappaletta, tulevat nykysuunnitelmien mukaan koeajoihin Suomeen vuonna 2016. Tässä artikkelissa kerrotaan yleistietoja Vectronista ja sen VR:lle toimitettavasta versiosta Sr3.

Veturitilauksen valmistelu

VR ilmoitti käynnisti tammikuussa 2012 Euroopan Unionin laajuisen hankintamenettelyn uusista sähkövetureista, jotka tulevat korvaamaan 1970-80-luvuilla hankittuja Sr1-vetureita. [2,5] Hankinnan uutisoinnista ja julkisista tarjousasiakirjoista päätellen VR on pyrkinyt ottamaan opiksi nykyisen junakalustonsa - erityisesti Pendolinio-junien - huonoista talviominaisuuksista. VR:n kannalta oli ilmeisen viisasta julkistaa suuri 80 veturin kertatilaus, sillä se tulisi herättämään kaikkien veturinvalmistajien huomion ja mahdollistamaan erityisesti VR:ää varten tehtäviä muutoksia. Tarjouskilpailun ensimmäiseen vaiheeseen osallistuivatkin uutisoinnin perusteella suurimmat eurooppalaiset veturinvalmistajat, mukaan lukien Siemens, Alstom ja Bombardier. [6]

VR:n laatimaan hankintailmoitukseen kirjattiin lukuisia vaatimuksia mahdollisille toimittajille: ilmoittautujilta vaadittiin muun maussa näyttöä vähintään 20:stä vuosina 2000-2011 valmistetusta vähintään 200 km/h nopeudella liikennöivästä sähköveturista, joiden täytyi olla edelleen aktiivikäytössä ja joiden yhteenlasketun ajetun kilometrimäärän tuli olla vähintään viisi miljoonaa kilometriä. Tarjouspyynnön ehdot olivat täten varsin tiukat, jolloin suuri osa mahdollisista valmistajista jäi kilpailun ulkopuolelle.

Tarjouskilpailun voittajaksi selviytyi lopulta saksalainen monialayhtiö Siemens, jonka tarjoamaa Vectron-veturikonseptia päätettiin tilata 80 kappaletta. Tilaus julkistettiin 20.12.2013, jolloin ilmoitettiin myös optiosta, joka mahdollistaa enintään 97 veturin jatkotilauksen myöhemmässä vaiheessa ja vetureiden kunnossapidon kymmeneksi vuodeksi. [1] Tilauksen arvo oli yli 300 miljoonaa euroa. [3]

Teknisiä tietoja (Sr3) [1]

Paino: ~90 t
Akselipaino: ~22,5 t
Akselijärjestys: Bo'Bo'
Pituus: 18,98 m
Sähköteho: 6,4 MW
Dieselaggregaattien teho: 2*180 kW
Huippunopeus: 200 km/h
Sähköjärjestelmä: 25 kV 50 Hz

Siemens Vectron

Vectron on Siemensin kehittämä vuonna 2010 esitelty modulaarinen veturikonsepti. Vectron on kehitetty valmistajan aiemmista veturityypeistä: vuonna 1996 käyttöön tulleesta sähköveturi Eurosprinteristä (ES 64) ja vuonna 2002 esitellystä dieselveturi Eurorunnerista (ER 20). Siemens esittelee myyntimateriaalissaan Vectronista useita eri versioita sekä tavara- että matkustajaliikenteeseen eri raideleveyksille. Konsepti mahdollistaa Vectronin käyttämisen useilla eri jännitteillä, sekä tasa- että vaihtovirtajärjestelmissä. Lisäksi veturista on tarjolla dieselversio Vectron DE. [4] Perusversiot Vectron-konseptista on esitelty allaolevassa taulukossa:

DC (tasasähkö)

5,2

160 tai 200

DB Schenker Rail Polska (23 kpl, Puola), FuoriMuro (2 kpl, Italia)

AC high (vaihtosähkö)

6,4

160 tai 200

VR (80 kpl), Mitsui Rail Capital Europe (15 kpl), Railpool (6 kpl, Saksa)

MS (monijärjestelmä)

6,4

160 tai 200

5 kpl Siemensin testaus- ja esittelykäytössä

DE (dieselsähköinen)

2,0...2,4

160

1 kpl Siemensin testaus- ja esittelykäytössä

Taiteilijan näkemys Sr3-veturista VR:n väreissä.

Sr3

VR:lle toimitettava versio Vectronista tultaneen tuntemaan sarjamerkillä Sr3. Veturissa on lukuisia pohjolan olosuhteita varten tehtyjä muutoksia. Keulan esteenraivaajaa on vahvistettu, lisäksi jarruletkut ja muut kaapelit on suojattu lumelta. Veturin pohjassa olevat antennit ja anturit on samoin suojattu lumelta ja jäältä. Veturin laitteistojen jäähdytykseen käytettävä ilmanotto on katolla, jotta tukkeutumisen riski lumen ja jään ansioista pienenisi. Suurimpana erona vakiomallin Vectroniin Sr3:ssa ovat kuitenkin dieselmoottorit: kahdella dieselaggregaatilla tuotetaan sähköä veturin ajomoottoreille niin, että vaihtotyöt ja lyhyet siirtymiset onnistuvat ilman ajolangasta saatavaa sähköä. [7]

Ensimmäisen kymmenen veturin erän on suunniteltu saapuvan Suomeen koeajoihin vuonna 2016. Säännöllisen liikenteen suunnitellaan alkavan vuonna 2017 ja ensimmäisen veturisarjan toimitusten jatkuvan vuoteen 2026. 80 tilatun veturin sarjalle tämä tarkoittaisi noin 9 veturin vuotuista toimitusmäärää, kun huomioidaan että todennäköisesti ensimmäisenä vuonna protoveturien toimitusmäärä on alhaisempi. [3] Suomeen toimitettavat Sr3-veturit kokoonpannaan Siemensin tehtaalla Saksan Münchenissä. Telit suunnitellaan ja valmistetaan Itävallan Grazissa. [7]

Lähteet

[1] VR Group tilaa uudet sähköveturit Siemensiltä, VR Group, 20.12.2013. Saatavissa: vrgroup.fi/fi/vakiolinkit/VR-konsernitiedottaa/news_20131220114054.html.
[2] VR käynnistää veturihankinnat, VR Group, 12.10.2011. Saatavissa: vrgroup.fi/fi/vakiolinkit/VR-konsernitiedottaa/news_20111012142521.html.
[3] Siemens to deliver locomotives to Finland - largest single contract for Vectron loco, Siemens, 2013. Saatavissa: siemens.com/press/en/feature/2013/infrastructure-cities/rail-systems/2013-12-vectron.php.
[4] How to transform borders into connections? Vectron - The locomotive that's forging new paths. Tekninen esite, Siemens, 2013. Saatavissa: mobility.siemens.com/mobility/global/SiteCollectionDocuments/en/rail-solutions/locomotives/vectron/vectron-creating-corridors-technic-en.pdf.
[5] Hankintailmoitus - Veturit. TED - Tenders Electronic Daily - Supplement to the Official Journal of the European Union. Euroopan Unioni, 2012. Saatavissa: ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:25777-2012:TEXT:EN:HTML.
[6] Huolto ratkaisee Suomen kaikkien aikojen veturikaupan. Talouselämä, 22.1.2012. Saatavissa: talouselama.fi/uutiset/huolto+ratkaisee+suomen+kaikkien+aikojen+veturikaupan/a2082115.
[7] Supergraafi: Raiteiden työjuhta. Tekniikka&talous, 21.2.2014.

# data[].attributes.attachment_link.description
Siemensin Vectron-koeveturi talvitesteissä Ruotsin Kiirunassa helmikuussa 2012. Siemens Vectron on VR:n uusi sähköveturityyppi. Ensimmäiset veturit sarjasta, jota on tilattu 80 kappaletta, tulevat nykysuunnitelmien mukaan koeajoihin Suomeen vuonna 2016. Tässä artikkelissa kerrotaan yleistietoja Vectronista ja sen VR:lle toimitettavasta versiosta Sr3. VR ilmoitti käynnisti tammikuussa 2012 Euroopan Unionin laajuisen hankintamenettelyn uusista sähkövetureista, jotka tulevat korvaamaan 1970-80-luvuilla hankittuja Sr1-vetureita.

# data[].attributes.body
-Raideliikenteen valvomisesta vastaa traficom.  Se valvoo rautateiden turvallisuus vaatimuksia ja niiden noudattamista

-valvoo rautatieliikenteen rataverkon haltijan/ rautatieliikenteen harjoittajien johtamisjärjestelmien vaatimuksenmukaisuutta

- valvoo kunnossapitoa
-ilmoitetun laitoksen toimintaa
-kalustoyksiköiden rekisteröintiä
-vaarallisten aineiden kuljettamista
-varautumista poikkeusoloihin
-koulutuslaitoksia
-yhteentoimivuuden osatekijöiden markkinoita ja käyttämistä

# data[].attributes.body
- Rautatieyritys tarvitsee toimiluvan päätoimista rautatieliikenteen harjoittamista varten.
-Toimiluvalla varmistetaan, että rautatieyritys ja sen liikkeenjohtoon asetettu henkilöstö täyttävät hyvää mainetta, taloudellista vakavaraisuutta ja ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset.
-Jos rautatieyrityksellä on jo toisessa jäsenvaltiossa myönnetty toimilupa, sen ei tarvitse enää hakea uutta toimilupaa Traficomilta.
-Toimilupa haetaan liikenne- ja viestintävirastosta

# data[].attributes.body
Raideleveydet Suomessa ja naapurimaissa.
Suomen, Venäjän ja Viron raideleveys on 1524 mm.
Ruotsissa ja Norjassa on käytössä standardi leveyttä joka on 1435 mm.
Standardileveys on Euroopan yleisin raideleveys.
Poikkeus standardileveyteen on Irlannissa sekä Pohjois-Irlannissa joka on 1600 mm.
Toinen poikkeus on Portugali ja Espanja jossa raideleveys on 1668 mm.
Lähde: https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/110720/Vainikainen%20Iiro.pdf?sequence=1&isAllowed=y

# data[].attributes.body
Keskitytään toimintavarmuuden ja turvallisuusjohtamisen kehittämiseen.

Toimintavarmuuden kehittämisessä luodaan toimintavarmuuden toimintakulttuuri, kehitetään kyberturvallisuutta, parannetaan vaarallisten aineiden kuljetusten turvallisuutta ja hyödynnetään onnettomuus ja vaaratilannetietoja laajemmin

Turvallisuusjohtamisessa kehitetään riskien hallintaa ja edistetään turvallisuuskulttuuria. Tehostetaan valvontatoimenpiteitä ja tulosten hyödyntämistä. Edistetään eri toimijoiden välistä yhteistyötä ja kirkastetaan rooleja, vastuita ja toimivaltoja.

https://www.traficom.fi/fi/liikenne/raideliikenne/raideliikenteen-turvallisuusohjelma

# data[].attributes.body
Traficom myöntää rataverkon haltijalle turvallisuusluvan rataverkon suunnittelua, rakentamista, kunnossapitämistä ja hallintaa varten. Turvallisuuslupa on osoitus siitä, että rataverkon haltija on huomioinut toiminnassaan turvallisuutta koskevat vaatimukset ja pystyy toimimaan rataverkon haltijana hallinnoimallaan rataverkon osalla turvallisesti. Turvallisuusluvan saamisen edellytyksenä on, että rataverkon haltijalla on käytössään toimiva turvallisuusjohtamisjärjestelmä. (Rataverkon haltijan turvallisuuslupa, n.d.)

# data[].attributes.body
Eurotunneli (Kanaalitunneli / Channel Tunnel) on 50,45 km mittainen rautatietunneli Englannin ja Ranskan välillä. Se kulkee noin 40 m merenpohjan alapuolella. Koostuu kolmesta tunnelista: kaksi tunnelia käytetään rahti ja matkustaja juniin, ja yksi on huoltotunneli.

Kuljetus koostuu 18 rekka-avaruussukkulasta ja on 745 m pitkä. Jokainen sukkula pystyy kuljettamaan 32 rekkaa ja matkustusnopeus on 140 km/h. Täydellinen sukkula koostuu kahdesta veturista, Club Carista, (jossa on noin 56 istumapaikkaa kuljettajille), 3 lastaus-/purkuvaunusta ja 32 kuljetusvaunusta.

https://www.eurostar.com/rw-en/travel-info/the-channel-tunnel

https://www.eurotunnelfreight.com/uk/about/about-eurotunnel-freight/

Jos haluaa tutustua Eurotunnelin infrastruktuuriin, teknologiaan yms.:
https://www.getlinkgroup.com/en/our-group/eurotunnel/channel-tunnel/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What is the Channel Tunnel?

The Channel Tunnel (often called the 'Chunnel' for short) is an undersea tunnel linking southern England and northern France. It is operated by the company Getlink, who also run a railway shuttle (Le Shuttle) between Folkestone and Calais, carrying passengers in cars, vans and other vehicles.

Eurostar is a totally separate company and is Getlink's biggest customer, running high-speed passenger services through the Channel Tunnel between London and a number of other European cities on the continent, including Paris, Brussels, Lille, Lyon, Avignon and Marseille.

The Chunnel is actually comprised of three tunnels: two rail tunnels, used for freight and passenger trains, and a service tunnel.

How long is the Channel Tunnel?

The Channel Tunnel is 31.5 miles long or 50.45 km. That's the equivalent of 169 Eiffel Towers stacked on top of each other.

23.5 miles (37.9 km) of the Channel Tunnel is under the English Channel, making it the world's longest undersea tunnel.

What year did the Channel Tunnel open?

The idea of a tunnel under the Channel was first proposed in 1802 but construction wasn't started until 1988. It was completed in 1993, and Eurostar services started in November 1994.

Where is the Chunnel?

The Chunnel runs between Folkestone in south Kent and Calais in northern France. Vehicle traffic for Le Shuttle gets on in Folkestone and gets off in Calais. Folkestone is about an hour and a half's drive from London and Calais is about three hour's drive from Paris.

Eurostar trains, which are passenger only, leave from St Pancras International station in London (some services also take on passengers in Ebbsfleet and Ashford in Kent) and go directly to the center of Paris and the other Eurostar destinations in Europe.

How deep is the Chunnel?

At its deepest, the tunnel is 75 meters (246 feet) below the sea level. That's the same as 107 baguettes balancing on top of each other.

How was the Chunnel built?

The Channel Tunnel is made of three separate tunnels running parallel to each other. One train tunnel running south (UK to France), one train tunnel running north (France to UK) and one service tunnel. All three tunnels were drilled below the seabed and link Folkestone in Kent to Coquelles in Pas-de-Calais.

However, the idea of connecting the UK and France by tunnel is much older than people think - dating back to the early 1800s when its supporters included Napoleon Bonaparte.

Work on experimental tunnels started back in 1880 at Abbot's Cliff near Folkestone, Kent. Many of the workers used hand tools, but a state-of-the-art boring machine was also used. Work was eventually abandoned until construction on the tunnel as we now know it began again in 1988.

5 crazy ways to cross the Channel

We're not the only ones to make the journey across the channel. While we prefer our journeys comfortable, relaxing and underground through the Euro Tunnel, a few dare devils have travelled in slightly different ways. The Channel Tunnel or in the air, on the water or in a bathtub? You decide.

Who can travel through the Channel Tunnel?

Foot passengers can travel with Eurostar, between our UK stations ( London St Pancras International, Ebbsfleet International in north Kent, or Ashford International in south Kent) and our stations on the continent . People who want to travel with their own vehicle or on a coach can use the Eurotunnel Le Shuttle between Folkestone and Calais. Before travelling with either Eurostar or Eurotunnel you will need to go through security, border and ticket checks before going through the Tunnel.

How much did it cost to build the Channel Tunnel?

It took just under six years and 13,000 workers to build the Channel Tunnel. The total cost came at an eye-watering £4.65 billion which would be the equivalent of £12 billion in today's money.

Why travel with Eurostar rather than drive?

Avoid the stress of driving, with direct high-speed journeys to top destinations, from city centre to city centre.

Great value fares with no additional costs like fuel, road tolls and parking.

Simple connections with other rail services in Europe, allowing you to go beyond our direct destinations on a single booking.

Travel in style on our comfortable trains, including our new, state-of-the art trains with wi-fi.

How fast does the Eurostar go?

The Eurostar travels through the Channel Tunnel at a speed of 100 miles per hour (160kph) although when the train is outside the tunnel it reaches speed of 186 miles per hour (300 kph)

Image credits: © Shutterstock; © Shutterstock; © Eurostar; © Eurostar; © NBTC Holland Marketing; © Eurostar; © Eurostar

# data[].attributes.attachment_link.description
What is the Channel Tunnel? The Channel Tunnel (often called the 'Chunnel' for short) is an undersea tunnel linking southern England and northern France. It is operated by the company Getlink, who also run a railway shuttle (Le Shuttle) between Folkestone and Calais, carrying passengers in cars, vans and other vehicles.

# data[].attributes.body
ILU Merikontit
-Yleisimmät ISO-kontit ovat 20-40 jalkaa pitkiä. Kontit jaetaan myös toiminnon mukaan.

- 20 jalan ja 40 jalan kontit. -> sopii kaikentyyppisille tuotteille.

-40 jalan high cube (HC)-kontti -> sopii kaikentyyppisille tuotteille, mutta on korkeampi.

-45 jalkaa korkea kuutiolava (45HCPW) kontti - > laajempi kontti.

-20 ja 40 jalan hardtop (20-40 HT) kontit ->   konteissa irroitettava teräskatto, joka mahdollistaa nostureiden käytön painavien tavaroiden lastauksessa.

-20 ja 40 jalan termokontti eli lämpöeristetty kontti - > sopii lämpötilaherkille tuotteille.

-20 ja 40 jalan avokattoinen (open top) kontti - > On kiinteän katon sijasta katettu pressulla, joka antaa joustavuuden lastaukseen paitsi takaapäin myös ylhäältä esimerkiksi nosturilla.

-20 ja 40 jalan flat rack kontti (lavakontti)- > käytetään ylimittaisten tuotteiden kuljetuksissa. Mahdollistaa myös erityyppisiä lastausmenetelmiä.

-20 ja 40 jalan lava-alustainen/platform kontti - > käytetään pääasiassa ylimittaisten tuotteiden kuljetuksissa.

-Lähde ja tarkemmat mitat https://etslogistika.ee/fi/hyva-tietaa/konttien-mitat/

# data[].attributes.attachment_link.description
Meri konttien mitat - pituudet, leveydet, korkeudet, painot! Lue lisää tästä! Jos sinulla on lisäkysymyksiä, vastaamme mielellämme!

# data[].attributes.body
Puoliperävaunu:

Puoliperävaunuja ajetaan vetopöydällä varustelluilla kuorma-autoilla. Puoliperävaunu kytketään vetopöydän päälle kytketään .

-Sisämitat pituus 13,6 x leveys 2,45 x korkeus 2,7 m
-Kantokyky jopa 24 000 kg
-Tilavuus 90 m3
-Sopii erityisen hyvin kuormalavojen kuljettamiseen: sisälle mahtuu joko 33 EUR-lavaa tai 26 FIN-lavaa

https://etslogistika.ee/fi/hyva-tietaa/rekka-mitat-pituus-korkeus-leveys-tilavuus-kantavuus

Huckeback:

-Pituus 13,62 x leveys 2,48m x korkeus 2,70m
-Tilavuus 91 m3
-Tyhjänä paino 7200 kg

Huckepack-perävaunut on varustettu liukukatolla, alumiinilla vahvistetuilla liukuverhoilla, tukitelineillä ja kiinteillä takaovilla. Ne sopivat hyvin intermodaalisiin kuormiin ja raideliikenteeseen.

https://www.dfds.com/fi-fi/logistiikkaratkaisut/kuljetuspalvelut/laitteisto

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aika usein kysytään meiltä, kuinka paljon kuorma-autoon tai perävaunuun mahtuu. Tässä on yleisimmät kuorma-autot ja perävaunut ja niiden kapasiteetit.

Puoliperävaunuyhdistelmä

Vetoautona toimii vetopöydällä varustettu kuorma-auto. Vetopöydän päälle kytketään puoliperävaunu.

Puoliperävaunun sisämitat ovat 13,6 x 2,45 x 2,7 m (vaihteluineen)

Kantokyky jopa 24000 kg

Tilavuus on 90 m³

Erityisen sopiva kuormalavojen kuljetukseen

Perävaunuun mahtuu 33 eurolavaa tai 26 FIN-lavaa

Voit lastata lastin perävaunuun takaa, sivuilta ja ylhäältä

Keskiakseli- tai varsinainen perävaunu (myös täysperä)

Yhdistelmä koostuu vetoautosta ja perävaunusta, eli kahdesta erillisestä perävaunun osasta

Perävaunujen sisäpituudet ovat 7,3 -8,1 m (vaihteluineen)

Perävaunujen sisäleveys on 2,45 m ja sisäkorkeus 2,9-3,0 m

Molempien perävaunujen suurin sallittu pituus on 15,65 m

Kantokyky jopa 24000 kg

Kokonaistilavuus on 110 - 120 m3

Täysperävaunuun mahtuu 38 eurolavaa tai 30 FIN-lavaa

Täysperävaunu soveltuu erityisen hyvin isojen ja kevyiden irtotavaroiden (tyynyt, peitot, villa, verhoillut huonekalut) kuljettamiseen. Perävaunu soveltuu myös kevyiden lavojen kuljettamiseen.

Voit lastata tavaran perävaunuun takaa, sivuilta ja ylhäältä

Vetoauto jumbo-perävaunulla (megatraileri)

Perävaunun sisämitat ovat 13,6 x 2,45 x 3 m (perävaunun kulkusuunnan puoleisessa päässä on 4 m pituudella korkeus 2,6 m)

Kantokyky jopa 24000 kg

Perävaunuun mahtuu korkeintaan 33 eurolavaa tai 26 FIN-kuormalavaa, joista 23 eurolavaa tai 18 FIN-lavaa voidaan sijoittaa 3 m korkeuteen

Perävaunun kapasiteetti on noin 96 m3

Sopii kevyiden ja isojen tavaroiden kuljettamiseen

Voit lastata lastin perävaunuun takaa, sivuilta ja ylhäältä

Kuorma-auto takaluukulla

Takaluukku on varustettu nostomekanismilla, joka mahdollistaa kuorman nostamisen

Takaluukun tyypistä riippuen sen nostokyky on noin 500 - 2 000 kg

Lastitilan mitat ovat 7-9 x 2,45 x 2-2,5 m (variaatioita on paljon)

Kuorma-autoon mahtuu 18-20 eurolavaa tai 14-16 FIN-lavaa

Tavarat voidaan lastata vain takaa

Käytetään pääasiassa jakelukuljetuksiin

Konttiauto (tavallinen ja sideloader)

Käytetään merikonttien (20′; 30′; 40′; 45′ DRY, HC, OT, PW, REF ja TANK) kuljettamiseen

Tavanomaiset ja sideloader ajoneuvot erotetaan toisistaan

Perinteisessä konttiautossa ei ole lastaustekniikkaa (ts. tavarat lastataan konttiin sisälle haarukkatrukilla jne., koska kontti on kuorma-auton päällä lastaushetkellä)

Sideloader:issä on kaksi hydraulista nostinta, jotka nostavat (enimmäis nostokyky 32 t) kontin maahan

Sideloader sopii asiakkaille, joilla ei ole ramppia, nosturiautoa tai vastaavaa lastatakseen tavaraa maanpinnan yläpuolella olevaan konttiin

# data[].attributes.attachment_link.title
Rekka mitat - pituus, korkeus, leveys, tilavuus, kantavuus

# data[].attributes.attachment_link.description
Aika usein kysytään meiltä, kuinka paljon kuorma-autoon tai perävaunuun mahtuu. Tässä on yleisimmät kuorma-autot ja perävaunut ja niiden kapasiteetit. Vetoautona toimii vetopöydällä varustettu kuorma-auto. Vetopöydän päälle kytketään puoliperävaunu.

# data[].attributes.body
-Vuosaaren satama toimii läpivirtaussatamana, eli suurin osa tavaroista kuljetetaan nopeasti laivoista ulkoisiin logistiikkakeskuksiin.
-Sijaitsee Kehä III päädyssä.
-Junarata tulee suoraan Vuosaaren sataman laitureille ja terminaaleille.

Vuosaaren sataman palveluita ja toimipisteitä:
-Kattavat lepo- ja virkistäytyimistilat kuljettajillle.
-Merimieskeskus
-Huolto- ja korjauspalvelut
-Autovaaka
-Gatehouse (Lounasravintola Lounasmatti)
-ABC-liikennemyymälä

Kulkuluvat:
-Rahtiliikenteen kulkuluvat myönnetään automaattisesti terminaali-ilmoituksen tietojen perusteella. (Saa myös Gatehouse-rakennuksesta)
-Operaattorilta kulkuluvat suljetuille alueille, eli käytännössä erikoiskuljetukset.
-Laivojen huoltoliikenne kulkee A- tai B-portista. (tulee olla etukäteen hankittu kulkulupa)
-A-portin kulkuluvan myöntää Finnsteven toiminta-alueella operaattori ja Stevecon ja Multi-link alueilla laivanselvittäjä.

https://www.portofhelsinki.fi/tavaraliikenne-ja-alukset/vuosaaren-satama/palvelut-kuljettajille

https://www.portofhelsinki.fi/palvelut-yrityksille/kulkuluvat-vuosaaren-satamassa

https://www.portofhelsinki.fi/tavaraliikenne-ja-alukset/vuosaaren-satama/erikoiskuljetukset-satama-alueella

https://www.logistiikanmaailma.fi/logistiikan-toimijat/satama/helsingin-satama/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutustu Vuosaari Harbour Today -palveluun
Pysäköinti

Pysäköinti raskaalle liikenteelle varatuilla P3 ja P4 -pysäköintialueilla on maksutonta.
Molemmilla alueilla voi päiväpysäköinnin lisäksi tarvittaessa myös yöpyä klo 20-08 välisenä aikana.

Merimieskeskus eli Seafarers Centre

Seafarers Centre'ssä toimivat yhdessä Suomen Merimieskirkko ja Merimiespalvelutoimisto. Sieltä löytyy virkistystilat merimiehille ja kuljettajille. Seafarers Centressä on pieni kauppa, nettikahvila, kirjasto, sauna, pesutupa sekä monitoimisali. Salissa pidetään muiden aktiviteettien lisäksi jumalanpalveluksia ja iltahartauksia.

Osoite: Provianttikatu 4, 00980 Helsinki

Merimieskirkko
Merimiespalvelutoimisto

Huolto ja korjauspalvelut

Rahtarikadulta löytyy Rekkaliikenteen huoltokeskus Portsari, joka tarjoaa mm. huolto-, korjaus- ja katsastuspalveluja. Vierestä löytyy merikonttien maantiekuljetuksiin erikoistunut Speed

Portsarin osoite: Rahtarinkatu 1
Speedin osoite: Rahtarinkatu 5

Vuosaaren autovaaka

Vuosaaren autovaaka sopii sekä jatkuvaan käyttöön että satunnaisiin punnitustarpeisiin. Vaaka punnitsee sekä ajoneuvoyhdistelmät että lyhyemmät ajoneuvot.

Itsepalveluvaaka sijaitsee suljetun satama-alueen ulkopuolella osoitteessa Seilorinkatu 3. Helppokäyttöistä ja luotettavaa itsepalveluvaakaa voi käyttää arkisin klo 8-18.

Gatehouse

Gatehousessa toimii lounasravintola Lounasmatti. Lisäksi sieltä löytyvät mm. satamaoperaattorien asiointipisteet.

Osoite: Komentosilta 1

Muut palvelut

Porttialueella on lisäksi ABC-liikennemyymälä sekä wc ja suihkutilat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu Vuosaari Harbour Today -palveluun Pysäköinti raskaalle liikenteelle varatuilla P3 ja P4 -pysäköintialueilla on maksutonta. Molemmilla alueilla voi päiväpysäköinnin lisäksi tarvittaessa myös yöpyä klo 20-08 välisenä aikana. Seafarers Centre'ssä toimivat yhdessä Suomen Merimieskirkko ja Merimiespalvelutoimisto. Sieltä löytyy virkistystilat merimiehille ja kuljettajille. Seafarers Centressä on pieni kauppa, nettikahvila, kirjasto, sauna, pesutupa sekä monitoimisali.

# data[].attributes.body
- Yksi euroopan suurimmista lauttasatamista - RoRo/LoLo
- Euroopan kokeneimpia terminaalioperaattoreja metsätuotteiden käsittelyssä ja varastoinnissa
- Tarjoaa tietoteknisiä palveluja viestintään, logistiikkaan ja laitteistoon. Heillä on oma logistiikkajärjestelmä, joka tukee logistiikka prosesseja
- Tarjoaa logistiikkaan liittyviä käsittelytiloja, halleja ja muun muassa toimistotiloja. Tarjoaa myös isoille aluksille satamapaikkoja.
- 4 satamaterminaalia.

# data[].attributes.body
RO-LA on yhdistetty kuljetus muoto jossa ajoneuvoja kuljetetaan rautateitse. Esimerkiksi kuljettaja ajaa lastatun ajoneuvo yhdistelmänsä junan kyytiin ja menee itse matkustaja vaunuun. Kuljettaja voi nauttia ruoka ja juoma palvelusta juna matkan ajan ja jatkaa matkaansa levänneenä juna matkan jälkeen.
RO-LA säästää aikaa, rahaa ja ympäristöä. Matkustaminen on myös turvallista junalla.

https://www.railcargo.com/en/services/rolling-road

https://rola.railcargo.com/de/leistung/faq

# data[].attributes.body
-Venlo tarjoaa täysien konttien lyhyt- ja pitkäaikainen säilytys
-Konttien keräily ja kuljetus asiakkaille (Tilauksesta)
-Asiakkaiden tyhjien konttien säilytysvarikko
-Lisäksi E-palvelu, josta asiakas pystyy tarkistamaan onko Venlossa tilaa tyhjille/vapaita kontteja

https://www.ect.nl/en/terminals/hutchison-ports-venlo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Within the European Gateway Services network of ECT, Hutchison Ports Venlo is the extended gate on the Dutch - German border. The inland terminal is strategically situated, right at the heart of the no. 1 logistics hotspot in the Netherlands. Germany's Ruhr area is a stone's throw away: Dusseldorf is a mere 55-kilometre drive, Cologne 90 kilometres. Hutchison Ports Venlo comprises both a rail terminal and a barge terminal. Several daily trains and numerous barges a week connect Hutchison Ports Venlo with the deep-sea terminals and (empty) depots of Rotterdam. Hutchison Ports Venlo is also connected with Antwerp by barge.

Cargo Card

For a swift and secure gate process your truck driver will need a CargoCard to get acces to the terminal. You will find all information about the CargoCard on the website of Secure Logistics.

Wide range of services

Hutchison Ports Venlo offers customers a wide range of services, such as the short-term and long-term storage of full containers, the on-demand collection and delivery of containers at the customer and a fully-fledged empty container depot. Well-trained employees ensure that services are rendered in a reliable, professional and safe manner. German is an obvious second language at the inland terminal. As part of European Gateway Services, paperless transport between the deep-sea terminals of ECT and the inland terminal in Venlo is also possible.

E-Services

Before delivering or collecting an empty container, you can easily verify the shipping line reference via this e-service. This way, you know for sure that you can collect and/or deliver the empty container in question at the inland terminal.

# data[].attributes.attachment_link.description
Within the European Gateway Services network of ECT, Hutchison Ports Venlo is the extended gate on the Dutch - German border. The inland terminal is strategically situated, right at the heart of the no. 1 logistics hotspot in the Netherlands.

# data[].attributes.body
Erilaisia konttien käsittely välineitä: Rubber tired gantry crane, rail mounted gantry crane, straddle carrier, automated RTG system, Automated RMG system, Ship to shore gantry cranes

# data[].attributes.body
Käydään ryhmätyö läpi  22.2. tunnin alussa

# data[].attributes.body
Lupana toimii CEMT, koska muita lupamuotoja ei voi käyttää. Norja ja Venäjä kuuluvat molemmat EU:n ulkopuolella, kuorma-auto Suomessa rekisteröity ja kuorma pitäisi kuljettaa meriteitse joko Tanskan läpi tai Ruotsin kautta. Myös kolmannen maan lupa sopii.

# data[].attributes.body
Reitti oli suomesta ruotsin ja saksan kautta sveitsiin, ja paluukuorma saksasta suomeen. Luvat jotka tarvitaan tähän kuljetukseen on CEMT-lupa sekä yhteisölupa.

# data[].attributes.body
Reitti:
Suomen Hangosta -> Saksan Hampuriin
Ajomatka Hangosta Helsinkiin, josta lautallla Travemundeen. Loppumatka rekan kyydissä.

Tarvittavat luvat:
CEMT
Liikenteen yhteisölupa

# data[].attributes.body
-CEMT-lupa tarvitaan, koska kuormaus- ja lastauspaikat sijaitsevat kahden jäsenmaan välillä.  CEMT-lupa kattaa toisen ja kolmannen jäsenmaan liikenteen, koska Ranska, Saksa ja Suomi ovat jokainen EU-jäsenvaltioita. Yhteisölupa riittää

-Yhteisölupa on pakollinen Suomen ammattiliikenteessä.

# data[].attributes.body
Tarvitaan CEMT-lupa ja yhteisölupa tai bilateraali Venäjälle + kolmannen maan lupa
Todennäköisin reitti on teitä pitkin Latvian, Liettuan, Puolan, Saksan ja Alankomaiden läpi Belgiaan

# data[].attributes.body
1. CEMT lupa ja Transit- eli kauttakulkulupa
2. Kulkee Venäjän läpi suoraan ja takaisin!

# data[].attributes.body
Sopimuksia välille Mikkeli-Moskova-Mikkeli tarvitaan bilateraali ja CEMT.
Reitti kulkee suoraan maantien poikki edestakaisin.

# data[].attributes.body
Tarvittavat luvat: Yhteisölupa, CEMT

Reitti: Reim-Barcelona: Lyonin kautta
Siirtymä Barcelona-Madrid: Zaragozan kautta
Madrid-Köln: Ranskan rajan yli länsirannikon kautta, Pariisin läpi Belgiaan ja sen läpi Saksaan ja Kölniin joka sijaitsee länsi-saksassa

# data[].attributes.body
Kuljetusta varten tarvitaan CEMT-lupa, joka oikeuttaa tavaran kuljetukseen Suomesta Venäjälle. Jos suomalainen kuljetusyritys haluaa ottaa toisen kuljetuksen Venäjän sisäisesti, tarvitaan kabotaasia varten oikeat luvat jotka ovat hyvin maakohtaisia.

# data[].attributes.body
Luvat: CEMT, yhteisölupa

Paluureitti: Teitä pitkin Italiasta Itävaltaan, ja sieltä Saksaan Rostockiin.

# data[].attributes.body
Luvat ja kuljetusreitit

# data[].attributes.body
Euroopan unioni (EU) on 27 jäsenmaan muodostama taloudellinen ja poliittinen liitto, jonka alueella tuotteet, palvelut, henkilöt ja raha liikkuvat vapaasti ilman tulleja ja muita esteitä.

EU-maihin kuuluu:

Alankomaat
Belgia
Bulgaria
Espanja
Irlanti
Italia
Itävalta
Kreikka
Kroatia
Kypros
Latvia
Liettua
Luxemburg
Malta
Portugali
Puola
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
Slovakia
Slovenia
Suomi
Tanska
Tsekki
Unkari
Viro

# data[].attributes.body
Eurovignetti maita ovat:
Tanska
Luxemburi
Hollanti
Ruotsi
Eurovignettia tarvitaan jos ajetaan vähintään 12 tonnin ajoneuvolla

# data[].attributes.body
AETR sopimusvaltiot:
Kaikki EU-maat JA :
Albania, Andorra, Armenia, Azerbaijan, Valko venäjä, Bosnia and Hertsigovina, Georgia, Kazakhstan, Liechtenstein, Monaco, Montenegro, Moldova, Pohjois Makedonia,Norja,Venäjä, San Marino, Serbia, Turkki, Turkmenistan, Ukraina,Iso-Britannia ja Uzbekistan

# data[].attributes.body
CEMT-jäsenvaltiot: Albania, Armenia, Azerbaijan, Valko-Venäjä, Bosnia-Herzegovina, Bulgaria, Kroatia, Georgia, Saksa, Makedonia, Moldova, Montenegro, Romania, Venäjä, Serbia, Sveitsi, Turkki ja Ukraina.

# data[].attributes.body
ADR-jäsenvaltioihin kuuluu Alankomaat, Albania, Andorra, Azerbaidžan, Belgia, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kazakstan, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liechtenstein, Liettua, Luxemburg, Malta, Marokko, Moldova, Montenegro, Norja, Pohjois-Makedonia, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Serbia, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Tunisia, Ukraina, Unkari, Valko-Venäjä, Venäjä, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.

# data[].attributes.body
EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto
Maat: Islanti, Liechtensteinin, Norja ja Sveitsi
Tarkoituksena edistää jäsenvaltioiden välistä vapaakauppaa. EFTA ja EU muodostavat Euroopan talousalueen ETA:n (Sveitsi ei kuulu ETA:aan mutta kuuluu EFTA:aan)

# data[].attributes.body
ETA on Euroopan talousalue eli yhteismarkkina-alue johon kuuluvat EU maiden lisäksi Norja, Islanti ja Liechtenstein

# data[].attributes.body
Suuret pahoittelut että aineistossa ei ollut tuoreinta versiota, tässäpä se

# data[].attributes.attachment_link.title
FI Final Kuormakorimääräys KORJATTU 310321

# data[].attributes.body
Tietojen hakuun hakukoneeseen: tulli.fi , logistiikanmaailma.fi , eurovignettes.eu

# data[].attributes.body
Kelojen sitominen

- Kelavaunussa pituussuunnassa kelojen liukuminen voidaan estää liukuestematoilla.

- Kelojen kaatuminen voidaan estää sitomalla useita keloja ryhmäksi tai käyttämällä kelojen edessä hieman korkeampia, riittävän lujia pylväitä.

- Jos varsinaista kelavaunua ei ole, on  suositeltavaa käyttää tarkoitukseen suunniteltua teräsrakennelmaa (kehtoa).

- Kuvassa näkyy kelojen sitominen kiilakehdon kanssa.

# data[].attributes.body
Kokonaispaino: 25kg*70=1750kg

Kuutiopaino: 1m*1.2m*0.15m*70kpl*333kg=4195.8kg

Lavametripaino: 2.4m/0.15m=16 eli 16 lavaa menee päällekkäin 2.4m korkeaan konttiin.
70/16= 4.375 fin lava nippua. Eli 4 täyttä nippua ja 6kpl irto. 2.5lvm*1850kg=4625kg

Rahditusperusteena lavametrit.

# data[].attributes.attachment_caption
Perävaunu, jossa on yhdistetty tuenta, sidonta lastin yli ristiin ja valjassidonta ristiin

# data[].attributes.body
-Yleisin tapa on käyttää Eur-lavoja. Kuorman on oltava kiinnitetty lavaan, jotta se ei pääse liukumaan tai kallistumaan pois lavalta. Kuorma voidaan kiinnittää lavaan millä tahansa menetelmällä, mutta sen on kestettävä vähintään 26,6 asteen sivuttaisen kallistuksen.

-Rullakoissa kuljetettavat tavarat on kiinnitettävä hyvin, jotta ne eivät pääse liikkumaan kuljetuksessa.

-Kuormalavoja kiinnittäessä voidaan käyttää ristisidontaa

-Sekakuorman kaikki osat on varmistettava niin, etteivät ne pääse liukumaan, kallistumaan tai siirtymään mihinkään suuntaan

# data[].attributes.body
- Koneiden valmistajien on annettava tarkat ohjeet koneiden kuljettamisen suhteen ja varustettava koneet sidontapisteillä ja merkittävä ne asianmukaisesti
- Seisontajarru pitää olla käytössä kuljetuksen ajan
- Kuljettajan on tarkistettava koneen mitat ja katsoa onko reitillä esimerkiksi matalia siltoja.
- Kone on sijoitettava siten, että eteenpäin suuntautuva liike estetään ajoneuvon korin osalla. Mahdolliset irrotetut osat asetellaan niin ettei sallitut akselipainot ylity ja siten että kuljettaminen on turvallista.
- Pyörillä ja telaketjuilla varustetut koneet kiinnitetään siten, että maantien epätasaisuuksista johtuva pomppimisliike on mahdollisimman pieni.
- Ajoneuvolla ei saa ajaa lainkaan, jos jokin koneen laite on työasennossa tai lukitsematta.

# data[].attributes.body
-Kuorman yli sidontaa kutsutaan myös kitkasidonnaksi.

-Lisätään kitkavoimia kuormayksiköiden pohjan ja lastausalustan välille.

-Tärkeää saada kiristysvoimat jakautumaan sidontaliinan eri kohtiin.

-Alaspäin suuntautuva voima saadaan aikaiseksi kiristyslaitteella. (SFT-arvo yleensä yhtä suuri kuin alaspäin suuntautuva voima.)

-Sidontakyvyllä, eli LC-arvolla ei ole ylisidonnassa merkitystä.

-Jos kuorma on muotoaan muuttava, on hyvä kesken matkan varmistaa, ettei kuorma ole päässyt löystymään, eli välikiristys on järkevää.

-Suuremmalla kiristyskulmalla voima saadaan kohdistettua paremmin alaspäin, muodostaen kuorman ja alustan välille suuremman kosketusvoiman, eli siten suuremman kitkan.

-90° – 75° on optimaaliset arvot sidontakulman suuruuksille.

# data[].attributes.body
- Pitkien kappaleiden sitomiseen poikittaissuunnassa
- Sidoksia tarvitaan vähintään kolme, mutta miellään neljä
-Sidokset lähelle etu- ja takapäätä tasaisesti molemmin puolin
-Sidonnat lähtevät aina kyljen läheltä olevasta sidontapisteestä, kulkevat lastin ali ja palaavat lastin yli samaan tai lähellä olevaan sidontapisteeseen
-Sidoksen teho on pituussuunassa rajallinen

# data[].attributes.body
Ajoneuvojen varmistaminen kitkan, tuen ja sidonnan yhdistelmällä:

1. Kitka
-Siirrettävässä ajoneuvossa vaihde ja käsijarru päällä

2. Tuki
-Renkaat tuetaan kiilan tai tangon avulla edestä tai takaa
-Kiilat tai tangot kiinnitettävä lastausalustaan niin, etteivät ne pääse liikkumaan matkan aikana
-Tukivälineiden tehollinen korkeus oltava väh. 17% siirrettävän ajoneuvon renkaan halkaisijasta

3. Sidonta
-Renkaat varmistetaan sitomalla ja käytetään standardin EN12195-2 mukaisia sidontavöitä
-Sidontakyky vähintään 1500 daN
-Liina kiinnitetään molemmista päistä suoraan lastausalustaan
-Liinan kuljettava renkaan yli pituussuunnassa, kiinnitetään alustaan mahd. lähelle rengasta

Kaltevalla alustalla varmistettava 3 rengasta, muuten yleensä 2.

# data[].attributes.body
-Liukuminen estetään käyttämällä jäykkiä tukia joka suuntaan.
-Kuormaus varmistetaan tukemalla kuormausyksikkö painopisteen yläpuolelta ja kaatuminen estetään vaaka/pystysuorilla tukitangoilla.
-Kynnys/paneelituennassa osa kuormasta nostetaan siten, että se muodostaa kynnyksen. Ylempi kerros tuetaan paikallisesti pituussuunnassa.
-Sylinterinmuotoisten kappaleiden kohdalla tuennassa käytetään kiiloja, joilla estetään vierimistä.
-Yleisessä tuennassa kuorman tyhjiä kohtia täytetään tyhjillä kuormalavoilla, jotka eivät muuta muotoaan tai kutistu pysyvästi.
-Teräksen, betonin, kiven tai muun tiiviin kuorman osien väliin jäävä tila tulisi minimoida.

# data[].attributes.body
Jos kuormausyksikkö on riittävän jäykkä, niin käytetään paikallista tuentaa; eli yksikkö voidaan asettaa seinämää, aitaa, pylvästä tai toisia yksiköitä vasten. Erikoistapauksena kynnys- eli paneelituenta, eli jos alemman kerroksen päällä on yksittäisiä kuormausyksiköitä, niin ne sijoitetaan niin, että ne muodostaa kynnyksen.

-yleinen tuenta: tyhjät kohdat täytetään pysty-tai vaakasuorassa olevilla tyhjillä kuormalavoilla (tiivistetään tarpeen mukaan puutavaralla)
yleistä tuentaa käyttäessä tyhjä tila max 15cm

Herkästi kaatuvat kuormausyksiköt tuetaan usein vaaka- tai pystysuorilla tukitangoilla

# data[].attributes.body
Suorasidonta
-Sidontavyöt venyvät jopa 7%
-Kuorman annetaan lähteä liikkeelle mikä lisää sidonnan voimaa
-Esikiristys oltava mahdollisimman suuri mutta ei suurempi kuin 0.5 LC

Ristikkäissidonta
-Yleensä kuorma voidaan varmistaa 4 liinalla
-Sidoksen ja vaakatason välinen kulma mahdollisimman pieni mutta suositeltava kulma 30-45 astetta

Rinnakkaissidonta
-Kahdeksasta eri pisteestä
-Kahdeksalla sidoksella
-Kaikki sidokset saman mittaisia

# data[].attributes.body
Sivuseinien lujuus oltava 30% hyötykuormasta (0,3 P) jaettuna tasaisesti sivuseinien koko pituudelle ja korkeudelle.

Etupäädyn lujuus oltava 40% hyötykuormasta (0,4 P) Joos ajoneuvon hyötykuorma on on yli 12,5 tonnia lujuusvaatimus on rajattu enintään arvoon 3100 daN

Takalaidan kestää voiman joka vastaa 25% ajoneuvon hyötykuormasta (0,25 P)

# data[].attributes.body
Vaatimukset
-kiinnitykset valmistajien ohjeiden mukaisesti
-todistus valmistajien ohjeiden mukaan asennetusta asennuksesta

ETA

-toisesta ETA-valtiosta käytettynä tuotavan kuorma-auton tai perävaunun vaihtokorilaitteiden kiinnityksen saa hyväksyä edellisen rekisteröinnin perusteella, jos ajoneuvon tiellä sallittuja massoja ei koroteta edellisestä rekisteröinnistä.

Vaihtokorin lukituslaitteet

-lukituslaitteisiin tai niiden käyttökytkimien yhteydessä on kuvattava, miten vaihtokorin lukitus toteutetaan. Lukituslaitteiden tulee säilyttää lukitusvoima yksittäisestä

paineilmavuodosta huolimatta.
-tulee sisältää kilpi, josta käy ilmi standardi tai muu tieto ja sekä massa, jolle lukituslaitteet on mitoitettu ja painopisteen korkeus, jos valmistaja on rajoittanut painopisteen alle 160 cm korkeudelle.

# data[].attributes.body
Sidontapisteet ovat ajoneuvossa olevat varmistuskohdat, joihin sidontavyöt, kettingit tai teräsvaijerit kiinnitetään. Sidontapisteitä kutsutaan myös kiinnityspisteiksi.

Sidontapisteet sijoitetaan pareittain toisiaan vasten pitkien sivujen suuntaisesti 0,7-1,2 metrin päähän toisistaan. Sidontapisteiden on kestettävä standardissa EN12640 mainitut sidontavoimat. Kiinteään sidontapisteeseen kohdistuva sallittu kuormitu voi olla huomattavasti pienempi

kuin itse sidontapisteen lujuus.

Jos sidontapisteet ovat asianmukaisessa kunnossa, ei tarvita erillistä todistusta vaatimusten täyttymisestä, kunhan ajoneuvon kokonaismassa on alle 12 tonnia.

Kiinteään sidontapisteeseen kohdistuva sallittu kuormitus voi olla huomattavasti pienempi kuin itse sidontapisteen lujuus. Painavien kuorman osien kiinnityspisteet ovat kriittisiä kuorman sidonnan kannalta. Suositeltavin on käyttää vain yhtä jäykkää sidontapistettä.

Ajoneuvojen korirakenteet ovat yleisesti erittäin jäykkiä ja suuria voimia hyvin kestäviä. Tulee kuitenkin huomioida, että pitkittäispalkkeihin kiinnitettyjen sidostenmäärät ja sidontavoimat pysyisivät kohtuullisena, jotta kori ei väänny.

# data[].attributes.body
Käytettävien kiinnitysjärjestelyjen määrä riippuu paitsi kuorman tyypistä, myös sivuseinien, etupäädyn ja takalaidan lujuudesta.

Sivuseinät:
EN 12642 L: lujuus 30 % hyötykuormasta (0,3 P)
Umpiseinäisen perävaunun sivuseinät, jotka on rakennettu standardin EN  12642 L mukaisesti, on kokeella todettu kestävän voiman, joka vastaa 30 %:a hyötykuormasta (0,3 P) jaettuna tasaisesti sivuseinien koko pituudelle ja korkeudelle.

Etupääty:
EN 12642 L: lujuus 40 % hyötykuormasta (0,4 P)
Standardia EN 12642 L noudattaen rakennetut etupäädyt kestävät voiman, joka vastaa 40 %:a ajoneuvon hyötykuormasta (0,4 P)

Takalaita:
EN 12642 L: lujuus 25 % hyötykuormasta (0,25 P)
Standardia EN 12642 L noudattaen rakennettu takalaita kestää voiman, joka vastaa 25 %:a ajoneuvon hyötykuormasta (0,25 P)

Taka- ja etupäätyyn vaikuttaa myös kitkakerroin.

# data[].attributes.body
Kuormakorissa tulee olla kuorman kiinnityspisteet.

Kiinnityspisteen tulee kestää murtumatta nimellislujuuteen nähden kaksinkertainen kuormitus, jolloin seinässä olevaan kiinnityspisteeseen vaikuttavan voiman suunta saa poiketa seinän tasosta enintään 30°. Kiinnityspisteiden nimellislujuuksien summan on oltava vähintään ajoneuvon tai kuormakorin kantavuuden suuruinen, umpinaisessa kuormakorissa kuitenkin vähintään puolet siitä. Standardissa EN12640 annettujen sidontavoimien puitteissa.

Kiinnityspisteitä on oltava vähintään kuusi ja niiden tulee sijaita symmetrisesti kuormatilan reunoille. Kiinnityspisteiden välinen etäisyys saa olla enintään 1,2m, vähintään 0,7m ja sidontapisteen etäisyys saa olla enintään 0,25m ulkoreunasta. Kiinnityspisteen muodon on oltava sellainen että sidontaväline voidaan kiinnittää siihen helposti.

# data[].attributes.body
Puutavaralastin jakautumista koskevia yleisiä periaatteita:
-Kaikki sidokset tarkistettava ja niistä huolehdittava kuljetuksen ajan
-Tarkistettava erityisesti metsätieltä isommalle tielle siirryttäessä
-Turvallisempaa kuljettaa puutavaraa pitkittäin
-Reunimmaiset puutukit tuettava pystypilareilla, kuormasta tehtävä tasapainoinen
-Keskimmäiset tukit oltava pidempiä kuin reunimmaiset, jotta kuorma saadaan sidottua kunnolla
-Kuorma ei saa olla rekan etupäätyä korkeampi
-Jokaisen kuorman yli vedettävä sidokset, yksi jos kuorman pituus alle 3,3m, kaksi jos pidempi tai puutavara on kuorittua
-Kuormaa ei voi pinota poikittain, koska sitä ei voida sitoa kunnolla. Ainoastaan onnistuu sivu- tai häkkiseinien sisällä

# data[].attributes.body
Raakapuukuormia sidottaessa nipun nimellislujuuden pitää olla vähintään 0.2 kertainen nipun massaan nähden ja kiristysvoiman 0.5 kertainen nipun massaan nähden. Tapauksessa missä puutavaranipun edessä ei ole sermiä/nippua pitää nimellislujuuden sekä kiristysvoiman olla 1.5 kertainen aiempiin mainittuihin lukemiin.
Lasti tuetaan etupäätyä vastaan aina kun mahdollista. Sidosten sidonta kapasiteetin pitää oltava vähintään 1 600 daN ja esikiristyksen vähintään 400 daN. Sidokset on tarkistettava tarkasti, kun siirrytään metsätieltä maantielle.

# data[].attributes.body
-Sivuseinät EN 12642 XL on kokeellisesti todettu kestävän voiman, joka vastaa 40% hyötukuormasta, eli 0,4P. Tämä on jaettu tasaisesti koko pituudelle ja ainakin 75% seinien korkeudelle. Suunnittelun perusteena sivuttaiskiihtyvyys on 0,5G ja kitkakerroin vähintään 0,2.

-Etupäädyn lujuus on 50% hyötykuormasta, eli 0,5P ja menosuunnassa 0,8G voimat ja 0,3 kitkakertoimen.

-Takalaidan lujuus taas on 30% hyötykuormasta, eli 0,3P. Suunnittelun perusteena on taaksepäin suuntautuva kiihtyvyys 0,5G ja vähintään 0,2 kitkakertoimen.

# data[].attributes.body
XL kuormatilojen sivuseinien tulee kestää 40% hyötykuormasta (0,4P) jaettuna tasaisesti sivuseinien pituudelle ja ainakin 75 prosentille niiden sisäkorkeudesta.

XL kuormatilojen etupäädyn tulee kestää 50% hyötykuormasta (0,5P). Laskun perusteena kiihtyvyys menosuunnassa 0,8g ja kitkakerroin vähintään 0,3.

XL kuormatilojen takalaidan tulee kestää 30% hyötykuormasta (0,3P). Laskun perusteena taaksepäin suuntautuva kiihtyvyys 0,5g ja kitkakerroin vähintään 0,2.

# data[].attributes.body
-Vaihtokorilla tarkoitetaan konttia tai muuta kuormakoria, joka on erillinen kuljetus- ja varastoyksikkö, jota on tarkoitus pystyä vaihtamaan ajoneuvon omien laitteiden avulla.

-vaihtokorin lukituslaitteiden täytyy pitää vaihtokori paikallaan kun vaihtokoriin kohdistuu 8m/s^2 hidastuvuutta eteenpäin tai 5m/s^2 hidastuvuutta taaksepäin tai sivuille

-vaihtokorilaitteet on kiinnitettävä ajoneuvoon perusajoneuvon ja vaihtokorilaitteiden valmistajan ohjeiden
mukaisesti.

- vaihtokorilaitteen kiinnitys autoon jonka valmistus ennen 1.1.2005 on hyväksyttävissä rekisteröinti ja muutoskatsastuksessa, todistuksessa tulee ilmoittaa testausmenetelmä ja tulokset

# data[].attributes.body
Ryhmät 7-10

# data[].attributes.body
Ryhmä 10:lle sama kuin ryhmä 5:lle

# data[].attributes.body
Voit myös hakea tietoa muista lähteistä...

# data[].attributes.body
KG= 19 x 380kg = 7220kg

M³= 0.68m x 0.8m x 1.65m = 0.8976m³ x 333kg = 298.9kg
298.9kg x 19 = 5679.1kg

LM= 0.68m x 0.8m / 2.4 = 0.2267 x 1850kg = 419.3kg
419.3kg x 19 = 7967kg

Rahditusperiaatteena toimii kg, koska paino on suurempi kuin tilavuuskerroin

# data[].attributes.body
Pinta-ala 0,68 m * 0,8 m = 0,544 m2
Lavametrit 0,544 m2 / 2,4 = 0,226... LM

Rahditusperuste 0,226... * 380 kg * 19 = 1637 kg

Rahditusperusteena käytetään lavametrejä, koska rullakoita ei voida latoa päällekkäin.

# data[].attributes.body
Kok. paino 20*16 = 320kg

Tilavuuspaino = 0.56*1.17*0.6*333kg*16 = 2095kg

Lavametripaino = 0.56*1.17/2,4*1850 kg*16 =8081kg. Tätä käytetään rahditusperusteena.

# data[].attributes.body
-Valjassidonnalla voidaan estää liikkuminen yhteen suuntaan yleensä eteen- tai taaksepäin. Valjassidontaa voi käyttää myös kappaleen varmistamiseen poikittaissuuntaisia voimia vastaan.
-Tyhjiä kuormalavoja tai vastaavia voidaan sijoittaa varmistettavan kuorman etu- takapuolelle

# data[].attributes.body
Paino 2700kg
Tilavuuspaino: n. 3442 kg
Lavametripaino: n. 4980 kg

Rahditusperusteena toimii lavametri. Tilavuuspaino voidaan ohittaa, koska ei voi lastata toista samanlaista päälle.

Asettelu pitkittäissuunnassa ja keskelle. Sidonta vanteista ja aisan ylii.

# data[].attributes.body
Oma paino: 2700kg
Tilavuuspaino: 3442kg
Lavametri: 4980kg

Rahditusperusteena käytetään lavametrejä, koska siitä saadaan suurin paino. Vaunun päälle ei voi lastata mitään, joten tilavuuspainoa ei voida käyttää. Kuorma pitäisi sijoittaa kuormatilan keskelle, etuseinään kiinni. Kuorma pitäisi sitoa liinoilla. Liinat voi laittaa seiniin kiinni, sekä vaunun yli voi myös laittaa yhden liinan. Varmistuksena voi vielä laittaa pyöräkiilan yhden pyörän etu- ja takapuolelle.

# data[].attributes.body
Tilavuuspaino yhdelle paalille = (0.56m * 1.17m * 0.6m) * 333kg= 130,9 kg
tilavuuspaino 16 paalille = 130,9 * 16 =2094,6 kg

Lavametrit ( rahdistusperuste) = ((0.56*1.17))/2.4) * 1850 *16 = 8080,8 kg (oikea vastaus)
Jos ovat pystyssä lavapainoksi tulee 4144 kg

Kokonaispaino = 20kg*16= 320 kg
Sidonta tapahtuu seinäkiinnikkeistä

# data[].attributes.body
Kokonaispaino=1750Kg
M3=4195,8Kg
Lavametripaino=925Kg

# data[].attributes.headline
Ryhmä 6A Tiivistelmä liikenneluvan saannista

# data[].attributes.subject
Ryhmä 6A Tiivistelmä liikenneluvan saannista

# data[].attributes.body
1. Perusta yritys
-
2. Tarkista luvan tarve
-Ammattimainen tavarankuljetus vaatii lupia.
Eri kuormat vaativat erilaisia liikennelupia. Ilmoitus on yrityskohtainen, ei ajoneuvokohtainen. Max 2000kg tavaraliikenne ei edellytä lupaa, eikä ilmoituksen laantia.

3. Varmista että luvan myöntämisen edellytykset ovat kunnossa.
-Ennen luvan hakemista yrityksen on oltava rekisteröity kaupparekisteriin ja Verohallinnon rekistereihin.

4. Hanki tavaliikenteen yrittäjän ammatillinen pätevyys
-Luvanhakijan tai hänen liikenteestä vastaavalla henkilöllä täytyy olla ammattipätevyys.

5. Vakavaraisuus
-Hakijan tulee osoittaa oma taloudellinen vakavaraisuutensa
-Vakavaraisuus voidaan osoittaa tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön antamalla todistuksella. Myös pankkitakaus/-talletus käy.

6. Hae tavaraliikennelupaa
-Lupa myönnetään joko yksityiselle elinkeinoharjoittelijalle tai oikeushenkilölle(Mikäli oikeushenkilö hakee lupaa, hänellä täytyy olla erillinen liikenteestä vastaava henkilö.)
-Mikäli luvat evätään, täytä edellä mainitut edellytykset ja hae uudestaan.

7. Tietoa myönnettävästä tavaraliikenneluvasta
-Tavaraliikennelupia on tavaraliikenteen yhteisölupa ja kotimaan tavaraliikennelupa.
-Liikennelupa on yritykselle/yhtiölle/henkilölle, eikä sitä saa jakaa minkään näiden kesken.
-Mahdolliset yhteystietojen muutokset tulee ilmoittaa Traficomille.

# data[].attributes.body
Puoliperävaunuyhdistelmä
- vetoautona toimii vetopöydällä varustettu kuorma-auto
- kutsutaan usein nimillä puolikas tai rekka, puoliperää kutsutaan myös traileriksi
- N3-luokka: max pituus 23 m
- N2-luokka: max pituus 16,50 m

Auton ja varsinaisen peräauton yhdistelmä
- vetoautona toimii vetokidalla varustettu kuorma-auto
-  kutsutaan myös nimillä täysperävaunuyhdistelmä ja täysperä

Auton ja keskiakseliperävaunun yhdistelmä
-  vetoautona toimii vetokidalla tai vetokuulalla varustettu auto
- max pituus on 20,75 m

Yhdistelmä jatkettuna keskiakseliperävaunulla
- epävirallinen kutsumanimi on lusikka-haarukka, ja keskiakselivaunun on vasikka
-  samat rajoitukset kuin muissakin yhdistelmissä

Yhdistelmä jatkettuna puoliperävaunulla
- "B-juna"
-  ensimmäiseen puoliperävaunuun voidaan kytkeä toinen puoliperävaunu
- samat rajoitukset kuin muissakin yhdistelmissä

HCT- rekat
-  voi kuljettaa kahta 45′ konttia
-  voi muodostua kahden puoliperävaunun ja vetoauton yhdistelmästä
- yhdistelmän pituus voi olla lähes 32 m

# data[].attributes.body
Ammattipätevyyden tarkoituksena on lisätä kuljettajien ammatillisia taitoja ja siten parantaa liikenteen, kuljetusten ja asiakkaiden turvallisuutta sekä kuljettajien edellytyksiä tehtäviensä hoitamiseen.

Perustason ammattipätevyyskoulutus on laajuudeltaan joko 280 tuntia tai 140 tuntia.
Koulutuksen laajuus riippuu henkilön iästä ja ajokorttiluokasta.

Jos kuorma-auton ajo-oikeus on alkanut ennen 10.9.2009 ammattipätevyys tavaraliikenteelle on mahdollista saada jatkokoulutuksella.

Jos linja-auton ajo-oikeus on alkanut ennen 10.9.2008 ammattipätevyys on mahdollista saada jatkokoulutuksella.

Ammattipätevyys on voimassa 5 vuotta perustason ammattipätevyyden saavuttamisesta. Ammattipätevyyden voimassaoloa voi jatkaa 5 vuodeksi kerrallaan jatkokoulutuksella.

# data[].attributes.body
- Saavutetaan joko ammattipätevyyskoulutuksella tai kokeella
- Ammattipätevyys koulutus on joko 140 tai 280 tuntia. Annetaan erikseen tavara- ja henkilöliikenteelle.
- Koulutuksessa annetaan tietoa kuljettajille asetetuista vaatimuksista, liikenneturvallisuudesta ja turvallisuuteen vaikuttavista tekijöistä. Koulutukseen kuuluu myös taloudellisen ja ympäristöystävällisen ajotavan edistämistä, riskien tunnistamista sekä tietoa miten toimia onnettomuustilanteissa.
- Teorian lisäksi koulutukseen kuuluu ajo-opetusta ja käytännön opetusta.
- Halutessaan ammattipätevyyttä voidaan laajentaa, joka suoritetaan teoriakokeella. Koulutus kestää joko 35 tai 70 tuntia riippuen iästä tai korttiluokasta.
- Jos ammattipätevyys on voimassa molempiin kuljetusmuotoihin, sitä voidaan ylläpitää suorittamalla 35 tunnin koulutuksen 5 v aikana (teoriaa, käytännön harjoituksia, ajotunteina tai yhdistelmä näistä)

-

# data[].attributes.body
Laajamittaisempaa toimintaa harjottavien henkilö- ja tavaraliikenneluvan haltijoiden (yli 15 ajoneuvoa)tulee varautua normaaliolojen häiriötilanteisiin ja valmiuslaissa tarkoitettuihin poikkeusoloihin. Varautumisvelvoitteen tarkoitus on etukäteen tehdyn suunnitelman avulla tomia onglemitta myös poikkeus- ja häirötilanteissa. Valmiussuunnittelulla tavoitellaan myös oman yrityksen jatkuvuutta, että asiakkaiden palvelun jatkuvuutta. Valmiussuunnitelmaa valvoo Traficom ja sen tulee täyttää Traficomin määräykset.

# data[].attributes.body
Suomen tieverkko sisältää maantiet, kunnalliset katuverkot ja yksityistiet. Väyläviraston vastuulla on tieverkon ylläpito ja kehitys. Teiden alueellisesta kunnossapidosta vastaavat ELY-keskukset ja päivittäisestä kunnossapidosta vastuu on kilpailutetuilla urakoitsijoilla.

Tieverkon kokonaispituus on n. 454 000 km ja pääteitä noin 13 000 km. Moottoriteitä Suomessa on vain 700 km. Päällystettyjä teitä on n. 65 % eli kilometreinä 50 000 km.

Yli puolet maantieverkosta kuuluu alimpaan hoitoluokkaan, eli niitä ei ole mahdollista pitää hyvässä kunnossa vaikeimmissa keliolosuhteissa.

Kymmenen viimeisen vuoden aikana väylähankkeita on ollut noin 60 ja niistä valmistunut esim. raiteita, siltoja, ohikulkuteitä yms. Myös Jyväskylä-Tikkakoski moottoritie on esimerkki väylähankkeesta.

# data[].attributes.body
Ajoneuvojen mitat:
-Suurin sallittu korkeus 4.40m
-Suurin sallittu leveys 2.60m
(Henkilöautot ja linja-autot 2.55m)
-Suurin sallittu pituus 13m
(Muu kuin linja-autot)

Ajoneuvojen painot:

Kuorma-autot
2 akselia 18 tonnia
3 akselia 25/26/28 tonnia
4 akselia 31/35 tonnia
5 akselia 42 tonnia

Perävaunujen mitat:

Puoliperävaunun suurin sallittu vetopituus 18m

Varsinaisen perävaunun suurin sallittu pituus on 16m ( etuakseliston kääntöpisteesta perävaunun takimmaiseen kohtaan)

Muun perävaunun suurin sallittu pituus on 12,5. vetoaisaa mukaan lukematta.

# data[].attributes.body
Liikenneluvan haltijoilla on liikennepalvelulaissa säädetty varautumisvelvoite, jonka mukaan merkittävää liiketoimintaa harjoittavien kuljetusyritysten on varauduttava normaalioloista poikkeaviin tilanteisiin ja täten turvattava oma toimintavarmuutensa. Käytännössä velvoite koskee yrityksiä joilla on käytössä yli 15 ajoneuvoa.

# data[].attributes.body
Käydään tulokset läpi ke 26.1. luennolla

# data[].attributes.body
133§ Rekisteröintikatsastusvelvollisuus:

-Moottorikäyttöisen ajoneuvon on oltava hyväksytty rekisteröintikatsastuksessa ennen ensirekisteröintiä
-Kyseisen ajoneuvon perävaunuun kohdistuu samat toimenpiteet
-Mikäli ajoneuvoa ei ole sisäisesti tai ulkoisesti muuteltu ensirekisteröinnin jälkeen, ei ennakkoilmoitusta tarvita rekisteröintikatsastuksessa.(?)

146 § Kytkentäkatsastusvelvollisuus

-M-, N- ja O-luokan ajoneuvojen kytkentäkatsastukset ja vaadittavat asetukset.

147 §

Kytkentäkatsastuksen sisältö

-Tarkastetaan kytkentälaitteiden mitoitukset ja asianmukaisuus

-Täyttääkö yhdistelmä sille asetetut vaatimukset

148 §

Määräaikaiskatsastusvelvollisuus

- M-, N-, O₂-, O₃-, O₄-, L6e- ja L7e-luokan ajoneuvo sekä luvanvaraisessa tavaraliikenteessä käytettävä T1b-, T2b- ja T3b-luokan ajoneuvo on asetettava määräaikaiskatsastukseen ajoneuvon liikennekelpoisuuden varmistamiseksi

-Tämä katsastusvelvollisuus ei koske hinattavaa laitetta

149 §

Määräaikaiskatsastuksen aikaväli

- "1) linja- tai kuorma-auto (M₂-, M₃-, N₂- tai N₃-luokka), O₃- tai O₄-luokan perävaunu taikka ambulanssi ensimmäisen kerran viimeistään vuoden kuluttua ajoneuvon käyttöönottopäivästä ja sen jälkeen viimeistään vuoden kuluttua edellisestä katsastuksesta"

# data[].attributes.headline
Tiekuljetussopimuslaki 345/1979 6-7§ Ryhmä 4

# data[].attributes.subject
Tiekuljetussopimuslaki 345/1979 6-7§ Ryhmä 4

# data[].attributes.body
6§
-Kuljetussopimus vahvistetaan rahtikirjalla
-Sopimus on pätevä
-Rahdinkuljettaja on lähettettävä tiedot toimitettavasta tavarasta- Sähköinen rahtikirja

7§
-Kolme kappaletta rahtikirjoja tehtävä, jotka lähettäjä ja rahdinkuljettaja allekirjoittaa.

# data[].attributes.body
Tieliikennelaki 729/2018
1  § = Tieliikennelaki 729/2018 koskee kaikkea liikennettä tiellä.

107§ Yleiset kuormaussäännökset =
-Ajoneuvo tai ajoneuvoyhdistelmä tulee kuormata siten, että kuormaukseen liittyvä massa ei ylity eikä kuorma saa ulottua ajoneuvon kuormatilan ulkopuolelle ellei toisin määrätä. Ajoneuvon vaihtokuormakori voi olla leveämpi kuin ajoneuvo sallitun leveyden rajoissa. Tällöin ajoneuvon etu- ja takavalaisimet asennetaan siten, että ajoneuvon leveys pystytään havainnoimaan.
- Kuorma saa enintään ulottua ajoneuvon edessä enintään metrin ja takana enintään 2 metriä. Näissä tapauksissa ajoneuvoon on asennettava lisäpeilit, jotta kuljettaja näkee selkeästi sivuille ja liikennettä.
- Henkilöauton katolla kuljetettava massa saa olla enintään 10% auton omamassasta.

# data[].attributes.body
729/2018 114§
Kuljettajalla on ennen ajon alkua vastuu tarkistaa, että kuorma on säädösten ja lain mukainen. Kuljettaja on vastuussa kuormasta, ellei saanut puutteellista tai väärää tietoa. Kuljettajalla ei ole vastuuta tarkistaa kuormausta, jos siitä on kohtuutonta haittaa tai viivästystä kuljetustehtävälle. Kuljettajan pitää varmistaa, että ajotehtävässä käytettävässä ajoneuvossa on kuorman sitomiseen tarvittavat tavanomaiset välineet, sekä muutoinkin turvallisuudeltaan sopiva ajotehtävään. Valmiiksi kuormatun perävaunun tai kuormatilan soveltuvuudesta vastaa kuitenkin se, joka on sen aikaisemmin ottanut käyttöön.

# data[].attributes.body
Laki liikenteen palveluista 320/2017 27§, 34§

27 § Kuorma- ja linja-autonkuljettajan ammattipätevyysvaatimukset
-Kuljettajalla on oltava tieliikenteessä ammattipätevyys
-Täytettävä vähimmäisikää koskevat vaatimukset
-Vaatimukset koskevat myös ETA-valtion kansalaista tai ETA-valtiossa sijoittautuneeseen yritykseen
-Kuorma- tai linja-auton kuljettajalla on omattava myös ajoneuvoansa vastaava ajo-oikeus

34 § Kuorma- ja linja-autonkuljettajan jatkokoulutus
-Suoritettava jatkokoulutus ammattipätevyyden ylläpitämiseksi  tai täydentämiseksi
-Koulutukseen on sisällytettävä opetusta kuljettajan tehtävän kannalta keskeisissä perustason ammattipätevyyden oppiaineissa sekä turvallisesta, taloudellisesta ja ympäristöystävällisestä ajotavasta
-Koulutuksen määrä on 35 tuntia viiden vuoden jaksoissa
-Suorittamisesta on annettava todistus
-Koulutus on suoritettava tämän lain mukaisesti, jos kuljettajan vakinainen asuinpaikka on Suomessa tai jos hän työskentelee Suomessa

# data[].attributes.body
1 § lain soveltamisala. Pykälä kertoo mihinkä lakia liikenteen palveluista voi soveltaa, jotka ovat liikenteen palvelut ja niihin liittyviin henkilölupiin sekä liikenneasioiden rekisteriin.

lakia sovelletaan suomalaisiin palveluntarjoajiin tai niihin jotka ovat muuten suomen oikeudenkäytön piirissä. Lakia myös sovelletaan kuljetuspalvelun tarjoajaan jos kuljetus kulkee jossain vaiheessa suomen kautta

3§ Henkilöiden/tavaroiden kuljettamiseen tiellä tarvitaan lupa, jos sitä tehdään tulonhankkimistarkoituksena. Henkilöiden kuljetukseen tarvitaan henkilöliikennelupa ja ammattimaiseen tavaran kuljetukseen, jonka suurin sallittu massa on yli 3500kg tarvitaan tavaraliikennelupa.