# data[].attributes.headline
"התחממות גלובלית" -זה הזמן לדייק את מה שאנחנ כבר יודעים ולהעמיק עוד קצת

# data[].attributes.subject
"התחממות גלובלית" -זה הזמן לדייק את מה שאנחנ כבר יודעים ולהעמיק עוד קצת

# data[].attributes.body
בשיעור השני  בפדלט דיברנו על הגורמים להפרה של מאזן הפד"ח ב-200 שנים האחרונות.

במלים אחרות, יש יותר מדי גזי חממה שנפלטים וכדה"א מתחמם( הטמפ. עולות).זוהי התופעה המכונה "ההתחממות הגלובלית".

על מנת להבין מדוע כל כך חשוב לנו לדעת ולחקור את שינויי האקלים ואת ההשלכות שלהם עלינו, צריך להבין את תרשים הזרימה הבא:

שינויים במאזן ריכוז הפד"ח

↓

עלייה בריכוז הפד"ח באטמוספירה

↓

עלייה בטמפרטורה הממוצעת בכדה"א (=התחממות גלובלית)

סמנו ✔ אם הבנתם את המשמעות של תרשים הזרימה. אם לא כל-כך עדיין, שאלו חבר או חברה שבר הבינו ובקשו שיסבירו לכם במילים שלהם.

# data[].attributes.attachment_link.title
0בריינפופ   התחממות כדור הארץ

# data[].attributes.headline
     השאלה המתבקשת עכשיו היא:                 מהן ההשלכות של ההתחממות הגלובלית עלינו, ומתוך כך כיצד נוכל לפעול על מנת להקטין או לצמצם את ההשפעות של התופעות של שינויי האקלים. 

# data[].attributes.subject
     השאלה המתבקשת עכשיו היא:                 מהן ההשלכות של ההתחממות הגלובלית עלינו, ומתוך כך כיצד נוכל לפעול על מנת להקטין או לצמצם את ההשפעות של התופעות של שינויי האקלים. 

# data[].attributes.body
עבודה בקבוצות

שלב ראשון-בחרו את התופעה שהכי מעניין אתכם לחקור וגבשו לעצמכם צוות עלפי הבחירה שלכם :
קבוצה 1- שריפות
קבוצה 2- הצפות

קבוצה 3- גלי-חום

קבוצה 4-פגיעה בחקלאות

קבוצה 5- הפשרת קרחונים

שלב שני- בטבלה המצורפת כל קבוצה תקבל קישור ועליו משימה. פתחו את הקישור הרלוונטי לכם ובצעו את המשימה. את התשובות, העלו כאן בתגובה.

https://docs.google.com/document/d/1D7-aSuiVnRlyJRIMBbLB1q7kIlwByDsGv0lsO99K--o/edit

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שמוליק לוטטי

# data[].attributes.attachment_link.title
כתבה 1 שריפות.pdf

# data[].attributes.headline
צ'ק אין : בחזרה לחלל:"דברים שרואים משם לא רואים מכאן"

# data[].attributes.subject
צ'ק אין : בחזרה לחלל:"דברים שרואים משם לא רואים מכאן"

# data[].attributes.body
צפו בהדמיה האינטראקטיבית של תחנת החלל הבינלאומית ודונו בזוגות או בשלשות בשאלות הבאות. כתבו את תשובותיכם בתגובה.

1 ) מדוע החלל יכול לספק ידע נרחב על כדה"א ?
2 ) מי לדעתכם יכול לגלות עניין בנתונים על כדה"א ?
3 ) האם לדעתכם קיימת סכנה כלשהיא בעצם היכולת לעקוב מהחלל אחר כדה"א? הסבירו את תשובתכם.
4) התבוננו היטב במבנה של תחנת החלל הבינלאומית. מהו לדעתכם מקור האנרגיה של תחנת החלל ?מדוע זהו מקור האנרגיה שלה ?
5 ) נעים להכיר" oco-3": מזהים אותו על תחנת החלל הבינלאומית? ניחוש מושכל: מה תפקידו ?  רמז עבה: ממש קשור לסיירת שלנו...)
ואחרי שהחכמתם כל-כך, פשוט תקשיבו למלים בשיר הבא:
https://youtu.be/8Mh6NKAeoo8

# data[].attributes.attachment_link.title
Earth Now - Climate Change: Vital Signs of the Planet

# data[].attributes.body
סיירת הפחמן מתחילה לפעול בימים אלה בכל הארץ, מהצפון ועד הדרום, ואתם הסיירות והסיירים .

בסיירת הפחמן נלמד על האטמוספירה של כדה"א, על החלל, עלינו בני האדם ועל הקשר בין כל אלה. הסיירים והסיירות בתכנית לא רק ילמדו אלא גם יעשו.

סיירת הפחמן היא חלק ממשימת החקר שאיתן סטיבה ייקח עמו לחלל ב-21 בפברואר 2022.

התכנית כולה בנויה על שלוש רגליים:

ידע אקלימי   | חקר החלל   |  מדידות

משבר האקלים ואפקט החממה. | על רקע השיגור של איתן סטיבה לחלל ומשימת רקיע, יש בתכנית רובד נוסף של ידע בתחום חקר החלל | נערוך ניסוי במדידה של ריכוז פחמן-דו-חמצני( פד"ח) באוויר בעזרת מכשיר מדידה שקיבלנו בהשאלה לצורך הניסוי.

# data[].attributes.headline
קישור למצגות "סיירת הפחמן"

# data[].attributes.subject
קישור למצגות "סיירת הפחמן"

# data[].attributes.body
מורים מחוללים יעשו שימוש במצגות בשיעורים
תלמידים מחוללים יוכלו בכל עת לעיין במצגות בעצמם.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שמוליק לוטטי

# data[].attributes.headline
צ'ק-אין מס' 1

# data[].attributes.subject
צ'ק-אין מס' 1

# data[].attributes.body
בדקו את עצמכם .ענו על השאלון מצורף בקישור

# data[].attributes.headline
מחוללי עתיד יקרים ויקרות שלנו,

# data[].attributes.subject
מחוללי עתיד יקרים ויקרות שלנו,

# data[].attributes.body
תכנית סיירת הפחמן היא המשך טבעי לערכים, מיומנויות וידע שאנחנו מכוונים אליהם במקצוע מחוללי עתיד. התכנית נכתבה בשיתוף של קרן רמון, משרד החינוך, סוכנות החלל הישראלית והרשת הירוקה.

אנו גאים לקחת חלק בתכנית לאומית שבה אתם הופכים לסיירים נאמנים בסיירת הפחמן ושותפים ב"משימת רקיע" שבמסגרתה יישלח האסטרונאוט השני מישראל לחלל.

רוצים לדעת למה עוד חשוב כל כך שתהיו חלק מסיירת הפחמן ?
התשובה היא שהידע האקלימי שתרכשו כאן הוא בבחינת ידע-עולם קריטי, הכרחי ואותנטי מאין כמוהו לחיים שלכם !

מוכנים להמריא ? סיירת הפחמן של מחוללי עתיד יוצאת לדרך !

# data[].attributes.headline
חידה למחודדים...

# data[].attributes.subject
חידה למחודדים...

# data[].attributes.body
מי לדעתכם אמר את הדברים הבאים ?

" מה שרואים מכאן זה באמת מדהים. זה כדור הארץ שלנו- הוא יפיפה, קודם כל הוא באמת יפיפה, אבל מה שיותר מעניין הוא שהאטמוספירה היא דקה,דקה מאד. האטמוספירה הזאת שומרת עלינו ומאפשרת לנו לחיות ולנשום, היא ממש דקה ורואים אותה זוהרת , וביום היא כחלחלה…"ואני חושב שצריך לשמור עליה כעל בבת-עינינו".

א-כתבו את תשובותיכם בתגובה
ב-הוסיפו לתגובה שלכם משהו אחד שמשך את תשומת- הלב שלכם או סקרן אתכם במיוחד בציטוט הנ"ל

# data[].attributes.headline
עם כישרון לא מתווכחים... כמה כישרון בסרטון אנימציה אחד ...תודו!

# data[].attributes.subject
עם כישרון לא מתווכחים... כמה כישרון בסרטון אנימציה אחד ...תודו!

# data[].attributes.body
צפו בסרטון הבא וענו על השאלה הבאה:
אילו הקשרים וקשרים אתם מוצאים בין הסרטון לכל מה שלומדים ב"סיירת הפחמן"?

נשמח שתשתפו גם את דעתכם על הסרטון וכיצד הוא גרם לכם להרגיש.

# data[].attributes.headline
מה הקשר ? יש קשר !

# data[].attributes.subject
מה הקשר ? יש קשר !

# data[].attributes.body
סיירת הפחמן לקחה אותנו עד הלום להכרה שלריכוז גזי החממה באטמוספירה יש השלכות גורליות על החיים שלנו על-פני כדה"א. למדנו שפד"ח הוא גז חממה שמשתתף בתהליך הטבעי הזה אשר מאפשר לחלק מהחום שמשתחרר  לצאת אל החלל ובו-זמנית, מונע משארית החום לצאת ובכך משפיע על הטמפרטורה בכדה"א אשר נשארת ברמה שמתאימה לנו על מנת לקיים חיים.

# data[].attributes.headline
עכשיו באמת על-חלל ! מזמינים אתכם לסיור קצר בתוך תחנת החלל הבינלאומית :

# data[].attributes.subject
עכשיו באמת על-חלל ! מזמינים אתכם לסיור קצר בתוך תחנת החלל הבינלאומית :

# data[].attributes.body
עכשיו הגיע הזמן לספר לכם קצת על תחנת החלל הבינלאומית שהצצנו לעברה קצת, קודם:
איתן סטיבה יבקר בתחנה. כבר יותר מ-21 שנים שתחנת החלל הבינלאומית מאוישת באסטרונאוטים.
התחנה היא סמל לשת"פ בינלאומי בו מעורבות סוכנויות חלל של ארה"ב,רוסיה, יפן, קנדה, וסוכנות החלל האירופית.
איתן סטיבה יהיה הישראלי הראשון שיגיע אליה.

תחנת החלל הבינ' מקיפה את כדה"א 16 פעמים ביום. כל הקפה כזו אורכת שעה וחצי. הגובה הממוצע שלה מעל כדה"א הוא 400 ק"מ( זו הסיבה שאפשר לראות אותה לפעמים בעין בלתי מזויינת) התחנה היא תחנה קבועה והיא משמשת למחקר בנושאים מגוונים. הצוותים בה מתחלפים.

עם יד על הלב:  שתפו בתגובות מה אתם חושבים ו/או מרגישים לנוכח המידע החדש שקיבלתם כאן.

# data[].attributes.attachment_link.title
Floating through the Space Station in 360

# data[].attributes.headline
כדאי לעצור ולחשוב לרגע...

# data[].attributes.subject
כדאי לעצור ולחשוב לרגע...

# data[].attributes.body
לאורך השנים אנו רגילים לחיות את החיים שלנו ומה שיש בסביבתנו הקרובה, קל לשכוח שלמעשה, כדור הארץ הוא מקום מאד מיוחד בכל הסביבה שלנו ואין עוד שום מקום שאנו יכולים לחיות בו מלבדו.

חשבו ואפילו נחשו ניחוש-מושכל:
מדוע מכל כוכבי-הלכת במערכת השמש, מתאפשרים החיים שלנו כבני-אדם אך ורק על כדה"א ?

כתבו את הניחוש שלכם כאן בתגובה

# data[].attributes.headline
טביעת הרגל האקולוגית שלי- Let's walk the talk

# data[].attributes.subject
טביעת הרגל האקולוגית שלי- Let's walk the talk

# data[].attributes.body
הגדירו במלים שלכם את המושג " טביעת רגל אקולוגית".

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלון טביעת רגל אקולוגית - מרכז השל

# data[].attributes.attachment_link.description
שאלון טביעת רגל אקולוגית שאלון טביעת רגל אקולוגית אנחנו חיים, צורכים, טסים לחופש, נוסעים לעבודה. אבל כמה באמת עולה אורח החיים שלנו? שאלון טביעת רגל האקולוגית, יעזור לכם להבין את התמונה. רוצים להבין יותר? מגוון הקורסים שלנו פתוחים עבורכם הבטיחו מקומכם עכשיו

# data[].attributes.headline
מה לדעתכם עלול להפר את איזון הפד"ח באוויר ?

# data[].attributes.subject
מה לדעתכם עלול להפר את איזון הפד"ח באוויר ?

# data[].attributes.body
כתבו כאן את הרעיונות שלכם בתשובה לשאלה המוצגת בכותרת

# data[].attributes.headline
Ground Control to Major Tom צ'ק אאוט צ'ילללל

# data[].attributes.subject
Ground Control to Major Tom צ'ק אאוט צ'ילללל

# data[].attributes.body
ועכשיו ( הכי טוב) תקשיבו למקור
דיוויד בואי Space Oddity
https://youtu.be/iYYRH4apXDo

תהנו

# data[].attributes.attachment_caption
פחמן דו-חמצני ( מעכשיו נקרא לו "פד"ח") הוא... ציינו לפחות 3 אפיונים שלו שאתם כבר מכירים ויודעים:                            כתבו את שלושת האפיונים כאן בתגובה

# data[].attributes.headline
"פחמן" בסיירת הפחמן, מתייחס לפחמן דו-חמצני.               מה אתם יודעים עליו ?

# data[].attributes.subject
"פחמן" בסיירת הפחמן, מתייחס לפחמן דו-חמצני.               מה אתם יודעים עליו ?

# data[].attributes.body
לפני שנמשיך לענות על השאלה, כדאי שנבין דבר נוסף חשוב:

בטבע מתקיים איזון מסוים של הפד"ח. יש מאזן בין הפד"ח שנפלט ממקורות טבעיים כולל החי והצומח, לבין זה שנקלט ע"י העצים, הצמחים ומקורות טבע נוספים כמו מי הים.

זה "משחק" גורלי: הנפלט לעומת הנקלט.

הבנו כבר שלכולנו יש חלק בסיפור של הפד"ח.
דמיינו מאזניים כשעל כל כף מונחות עשר אבנים. אם נוסיף לצד אחד, מה יקרה? אם נחסיר מכף שנייה, מה יקרה?    - האיזון יופר.

באותו אופן מאזן הפליטות והקליטות של פד"ח יופר כשיקרה אחד מהשניים:

או שיהיה שינוי ברמות הפד"ח שנקלט

או שיהיה שינוי ברמות הפד"ח שנפלט

אז מי או מה משפיעים על איזון הפד"ח ?( תנו לילדים לענות במילה אחת): התשובה היא ברורה: אנחנו- בני-האדם.

# data[].attributes.headline
רגע של העמקה: פד"ח שחקן ראשי: בני-אדם וצמחים. 

# data[].attributes.subject
רגע של העמקה: פד"ח שחקן ראשי: בני-אדם וצמחים. 

# data[].attributes.body
אנחנו, בני-האדם, פולטים פד"ח בתהליך הנשימה שלנו.  אנחנו שואפים אוויר לריאות שלנו , הגוף שלנו משתמש בחמצן מהאוויר הזה וכשאנחנו נושפים, הגוף בעצם מוציא החוצה פד"ח.

הצמחים והעצים, לעומת זאת, על מנת להתקיים, בכלל עושים הפוך מהנשימה שלנו בני האדם. אנחנו ,כאמור, צורכים חמצן ופולטים פד"ח, ואילו הצמחים משתמשים בפד"ח ביחד עם מים ואור השמש, כדי לייצר לעצמם מזון. בתהליך הזה של הצמחים, שנקרא "פוטוסינתזה", נפלט חמצן !     ( בדיוק ההיפך מתהליך הנשימה שלנו).
זו הסיבה שככל שיש יותר צמחים ועצים בכדור הארץ, יש יותר חמצן באוויר שמקיף אותנו.

וואו... את זה לא ידענו קודם !
אז רגע- מה זה בכלל "אויר"?
"אויר" הוא בעצם תערובת של גזים שנמצאים כל הזמן סביבנו ואנחנו נושמים אותה.

ענו בתגובה כאן: אז מה היחס בין האופן שבו ב"א נושמים וצמחים ועצי מתקיימים, במילה אחת ? היחס הוא יחס.....( ענו במילה אחת !)

# data[].attributes.body
עכשיו נחזור רגע אל החלל (התבוננו בשקף 9 בעמודת המצגות)

על תחנת החלל הבינלאומית מוצב מאז 2019 מכשיר של נאס"א למדידת פד"ח באטמוספירה. באמצעות מכשיר המדידה הזה, המדענים עוקבים אחר מקומות שונים בכדה"א באופן קבוע.

גם בישראל יש נק' מדידה קבועה שהמכשיר של נאס"א עוקב אחריה והיא נמצאת ביער יתיר.( עכשיו התבוננו בשקף 11)

כפי שניתן לראות (שקף 11) ישנה עלייה בריכוז הפד"ח משנה לשנה ולמעשה, ריכוז הפד"ח כפי שהוא היום לא היה כזה גבוה במאות אלפי השנים האחרונות. המדענים טוענים שהעלייה החלה לפני 200 שנים.

( שזה בפני עצמו כבר רמז ענק לבאות… מה קרה לפני 200 שנה שגרם להפרת האיזון ?- כתבו מה אתם חושבים כאן בתגובה)

# data[].attributes.headline
"שחקן-ראשי" אמרנו?-אז בואו נדבר על "אפקט החממה"

# data[].attributes.subject
"שחקן-ראשי" אמרנו?-אז בואו נדבר על "אפקט החממה"

# data[].attributes.body
כדור הארץ שלנו הוא המקום היחיד שעליו ניתן לקיים חיים במערכת השמש שלנו. אחת הסיבות שבגללן נתקשה לחיות במקומות אחרים היא הטמפרטורה. כוכבי הלכת סביבנו הם חמים מידי או קרים מידי. רק כדור הארץ הוא בדיוק מה שדרוש לנו- לא חם מדי ולא קר מדי.

הטמפרטורה על פני כדה"א נובעת בין השאר מתהליך טבעי ומועיל שבמסגרתו מעורבים גזים מסוימים באטמוספירה. אלמלא תהליך זה, הטמפ' הממוצעת בכדה"א הייתה מינוס 18 מעלות ולא היינו יכולים לחיות כאן.

היתרון הטבעי של גז הפד"ח הוא שהוא אחד הגזים המעורבים בתהליך הזה והוא גורם לכך שהטמפ' הממוצעת על פני כדה"א היא כ-15 מעלות.

קרני השמש המגיעות אל כדה"א מחממות את פניו. האדמה מתחממת ומשחררת חום בחזרה לאטמוספירה. תערובת הגזים, ובינהם הפד"ח, מאפשרים לחלק מהחום המשתחרר לצאת אל החלל ומונעים משארית החום לצאת. התוצאה היא שחלק מהחום נשאר "כלוא" והטמפרטורה נשמרת ברמה שמתאימה לנו על מנת לקיים חיים.

התהליך הטבעי הזה מוכר לכולנו בשם: אפקט החממה, כי בדומה לחממה, הדפנות השקופות מאפשרות לאור השמש להיכנס ולחמם את הגידולים ובו-זמנית הדפנות האלה שומרות על החום הדרוש לגידולים. לגזים אשר מעורבים בתהליך קוראים "גזי חממה".

ענו על השאלות הבאות כאן בתגובה:
1. "אפקט החממה" הוא תהליך טבעי, שמתרחש בטבע. נכון או לא נכון?
2. מהו היתרון המשמעותי של "אפקט החממה"? במה הוא מועיל לנו?

# data[].attributes.headline
אז מה יכול לגרום לשינויים ברמות הפד"ח ומי לעזאזל אחראי פה ?!

# data[].attributes.subject
אז מה יכול לגרום לשינויים ברמות הפד"ח ומי לעזאזל אחראי פה ?!

# data[].attributes.body
העתיקו את למחברת.
המורים יחלקו אתכם עכשיו לחדרים לפי מספרים. על-פי מס' החדר שלכם, דונו עם חברי הצוות שלכם בחדר במשימה שקיבלתם על-פי הטבלה. כתבו בתגובות את תשובתכם למשימה: "חדר מס' 1:........."
בהצלחה !

# data[].attributes.body
העתיקו את הטבלה למחברת מחוללי עתיד וענו על השאלות
בחרו תשובה שלכם לאחת מהשאלות והעלו אותה כאן בתגובות.תוכלו להוסיף את ההתרשמות שלכם מהשיעור הראשון בסיירת הפחמן !

# data[].attributes.attachment_link.title
אם שואלים אותי עד כמה לדעתי השיעורים על סיירת הפחמן חשובים, אני יכול

# data[].attributes.headline
צפו בסרטון הבא וענו על השאלה כאן בתגובה

# data[].attributes.subject
צפו בסרטון הבא וענו על השאלה כאן בתגובה

# data[].attributes.body
ציינו לפחות שתי דוגמאות להפרה של איזון הפד"ח . מי אחראי פה אמרנו?

# data[].attributes.headline
חידה קצרה וכמעט שסיימנו:

# data[].attributes.subject
חידה קצרה וכמעט שסיימנו:

# data[].attributes.body
כמה בני אדם יש כיום בעולם ? כמה היו בו לפני 200 שנה? מה אתם יכולים להסיק מכך בהקשר של הפרת האיזון שלמדנו עליו היום ?

# data[].attributes.headline
אז מה באמת קרה לפני 200 שנה ואיך זה קשור להפרת האיזון ?-ממש חשוב לדעת...

# data[].attributes.subject
אז מה באמת קרה לפני 200 שנה ואיך זה קשור להפרת האיזון ?-ממש חשוב לדעת...

# data[].attributes.body
הגיע הזמן לדבר על זה: לפני כ-200 שנים העולם עבר שינוי היסטורי גורלי והחלה המהפיכה התעשייתית. המעבר מהכפר אל העיר האיץ את זניחת החקלאות לעומת מגמת הגדילה של התעשייה.

בני -אדם החלו לשרוף דלקים כדי להשיג הישגים עצומים כמו חשמל, תחבורה ברמה ארצית ועולמית, רפואה ועוד.

המחיר היה פליטה של עוד ועוד גזי-חממה לאטמוספירה ופגיעה בשטחים הטבעיים שמסוגלים לקלוט פד"ח.

נק' למחשבה: כיצד עוד השפיע לדעתכם המעבר מהכפר אל העיר על חיי ב"א ?

# data[].attributes.headline
צ'ק אאוט ענו על השאלון הבא, מומחים שכמוכם...

# data[].attributes.subject
צ'ק אאוט ענו על השאלון הבא, מומחים שכמוכם...

# data[].attributes.body
וואו, הסיירת כבר בעומק המשימה... כל הכבוד לכם על הידע שצברתם עד הלום !
זה הזמן להישען לאחור, לעצום עיניים ולטפוח לעצמכם על השכם כי אתם כבר ממש בעומק המשימה.
אז איך זה מרגיש היות בסיירת נבחרת ?

בשיעור הבא נגלה מהן ההשלכות של ההתחממות הגלובלית על החיים שלנו...

# data[].attributes.headline
7 דברים שכדאי לדעת על ההתחממות הגלובלית

# data[].attributes.subject
7 דברים שכדאי לדעת על ההתחממות הגלובלית

# data[].attributes.attachment_link.title
שבעה דברים שכדאי לדעת על התחממות כדור הארץ

# data[].attributes.headline
שלב שלישי ואחרון של העבודה בקבוצות

# data[].attributes.subject
שלב שלישי ואחרון של העבודה בקבוצות

# data[].attributes.body
בשלב השלישי לאחר שכל קבוצה השלימה את המשימה שלה, צרו קבוצות חדשות שמורכבות מנציג אחד מכל קבוצה מקורית .
השימה שלכם כעת היא ללמד את חברי הקבוצה המעורת שלכם על התופעה שחקרתם בקבוצה המקורית
ב-ה-צ-ל-ח-ה !

# data[].attributes.headline
צ'ק אאוט : ענו על השאלון הבא

# data[].attributes.subject
צ'ק אאוט : ענו על השאלון הבא

# data[].attributes.body
!you ARE H-O-T

כל הכבוד על העבודה הנהדרת על הנושא  !

# data[].attributes.body
בין משימה למשימה אפשר גם להשתתשע קצת...

# data[].attributes.attachment_link.description
Do you know what you can do to help the environment? Watch the video to find out how to change the world in five minutes a day!

# data[].attributes.headline
מי לא אוהב לנגב חומוס ?

# data[].attributes.subject
מי לא אוהב לנגב חומוס ?

# data[].attributes.body
חומוס בחלל,עוד ניסוי מעניין שאיתן סטיבה ייקח איתו לחלל.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כשאתם חושבים איך ייראו החיים על הירח, אתם אולי מדמיינים כיפה אטומה עם חמצן מוגבל, שתחתיה חיים בני אדם בצפיפות יחסית. לא בטוח שהדבר שהכי מתחשק לכם לדמיין הוא שכולם אוכלים חומוס. אבל כנראה זה מה שיקרה, אם רק נדע לגדל אותו בחלל.

ד"ר יהונתן ויינטראוב, מדען רב-תחומי וממייסדי פרויקט SpaceIL, קיבל על עצמו את המשימה לבדוק אם ניתן לעשות זאת. הוא הגה ניסוי שיזכה בקרוב לעלות לתחנת החלל הבינלאומית יחד עם האסטרונאוט הישראלי איתן סטיבה. במסגרת הניסוי, יונבט חומוס בחלל וייעשה ניסיון לשלוט מרחוק בגידול שלו, באמצעות שינויים באור המוקרן עליו. בסופו של דבר, המטרה היא לגדל כך חומוס גם על הירח, ולא בעתיד הרחוק.

"עם החזרה של המשימות המאויישות לירח, הכניסה של מגוון גורמים למרוץ החלל וההערכה שאכן, תוך כמה עשורים כנראה באמת תוקם מושבה אנושית על הירח, התחלתי לחשוב, מה אנשים יאכלו שם?", הוא מספר. החיים על הירח מרתקים את וינטראוב מגיל צעיר. בגיל 14 כתב מאמר ליריד מדע בית ספרי שעסק בשאלה מה צריכים להיות החוקים של משחק כדורגל על הירח, כך שיישארו הוגנים.

"נחמד לראות צמח מוכר"

הקריירה של ויינטראוב מגוונת מאוד. הוא התחיל אותה בתחום החלל והשתתף באוניברסיטת החלל הבין לאומית שהתקיימה ב-NASA, המשיך למסלול מחקרי באוניברסיטת תל אביב בתחום המשלב בין הנדסת חשמל לחקר המוח ובהמשך סיים דוקטורט בביופיזיקה באוניברסיטת סטנפורד. לאחרונה, הוא קיבל מענק מ-NIH, שאיפשר לו להקים מעבדה משלו באוניברסיטה, לחקר הסרטן. במקביל לכל אלה, הוא יזם עם כפיר אדרי ויריב בש את SpaceIL, העמותה שריסקה חללית קטנה לתוך הירח (התוכנית הייתה להנחית אותה ברכות, אבל עצם ההגעה לשם, כעמותה פרטית, והעניין שהפרויקט עורר היו הישגים לא רעים), והקים סטארט-אפ בתחום הלוויינים. עכשיו יש לו גם את פרויקט החומוס.

"כרגע, בתחנת החלל הבינלאומית אין חקלאות. מי שמתגורר בה תלוי באספקה שמגיעה מכדור הארץ בכל כמה חודשים", הוא אומר. "אחרי השימוש, חומרי הפסולת חוזרים לכדור הארץ. אל הירח, יהיה הרבה יותר מאתגר לשלוח אספקה סדירה - המרחק לתחנת החלל הוא 400 ק"מ, ואילו לירח - 384 אלף ק"מ. למאדים זה יהיה בלתי אפשרי, כי המסע לשם אורך קרוב לשנה. יהיה כבד מדי לסחוב אספקה לכל תקופת המסע.

"לכן ההתיישבות מחוץ לכדור הארץ תהיה חייבת לעבור למודל מעגלי, ממחזר. כמובן, צמחים הם הטכנולוגיה המובילה ליישוב בר-קיימא. הם גם מזון, גם ממחזרים חמצן וגם עוזרים בסינון המים. ואפשר לקחת אותם כזרע קטן ולגדל אותם".

פרופ' איל שמעוני, סמנכ"ל הטכנולוגיה של חברת שטראוס, התומכת בפרויקט החומוס של ויינטראוב, מצביע על יתרון נוסף: "צמח נותן לאסטרונאוט הרגשה נעימה, פסיכולוגית. נחמד לראות צמח, משהו מוכר".

לצד שטראוס תומכים בפרויקט סברה, קבוצת חיפה, חברת המכשור הרפואי מדטרוניק ומשפחת גולדברג, והשותפות העסקיות קרן ההשקעות Moon2Mars Ventures ועמותת D-Mars.

גידול בתנאים מוגבלים

כדי לגדל צמחים, דרושים משאבים מסוימים. "על הירח המשאבים מוגבלים", אומר ויינטראוב. "נכון שגם על כדור הארץ הם מוגבלים, אבל בירח עוד יותר. האוויר מוגבל, המים מוגבלים, כמות האדמה מוגבלת. דווקא אור יש כמה שצריך".

ישנם עוד אתגרים לגידול מזון בחלל. לדוגמה, כוח הכבידה. צמחים מתבססים עליו כדי לדעת לאיזה כיוון להצמיח שורשים ולאיזה כיוון להצמיח את העלווה. ללא כוח כבידה, צמחים עלולים ללכת לאיבוד, להסתבך, להצמיח שורשים ועלים לאותו כיוון או בכלל במעגלים.

ניסויים קודמים שנערכו בחלל הראו שצמחים מסוימים יכולים להתבסס גם על רמזי אור ולא רק על רמזי כבידה כדי להחליט לאן לצמוח. "לגבי חומוס, זה לא נוסה עדיין", אומר ויינטראוב. "הדבר הכי קרוב שעשו הוא לנסות לנטרל את הגן בחומוס שידוע שהוא מגיב לכבידה, ואז לראות מה החומוס ללא הגן הזה יעשה. אבל זה שונה מאשר לבחון גידול חומוס בתנאים אמיתיים של חוסר כבידה".

אתגרים נוספים הם מניעה של הבדלי טמפרטורה קיצוניים וקרינה, שעלולה לפגוע בדנ"א של הצמח ובצמיחה שלו. "כשמדברים על מגורים על הירח, מדברים על מנהרות לבה, שכבר נוצרו באדמת הירח. ככל הנראה הטמפרטורה שלהן היא סבירה והן גם מגינות מפני קרינה, אז יכול להיות שבני האדם יגורו ויגדלו את הצמחים שלהם במנהרות האלה", אומר דורון לנדוי, חבר צוות SpaceIL, מייסד שותף ב-Moon2Mars Ventures ויועץ אסטרטגי של הניסוי. "ניסוי החומוס ומוצרים רבים שמפותחים בתקופה זאת במדינה ישראל יעזרו בעתיד הלא רחוק בהתיישבות על הירח".

בשנים האחרונות, נרשמו כמה פריצות דרך בגידול צמחים בחלל, מה שאומר שהדבר כנראה אפשרי, למרות האתגרים הרבים. ניסויים שנערכו בעבר הראו שניתן לגרום לצמחים לנבוט, לצמוח ואף להניב פרי.

"הבעיה שאנחנו רצינו להתמודד איתה היא לא רק איך לגדל כמה שיותר חומוס, אלא איך לשלוט בצורה שבה הוא גדל, כדי שהוא לא יכלה את המשאבים המוגבלים", אומר ויינטראוב. "מהבחינה הזאת, הניסוי הזה יכול להביא תועלת גם לחיים בכדור הארץ. ככל שנלמד לגדל מזון עם פחות משאבים, כך נהיה מוכנים יותר לאתגרים שמצפים לנו גם כאן".

תיעוד של מצלמה למעיים

אחד האלמנטים המסקרנים בניסוי הוא השימוש בשינויים מלאכותיים בתאורה כדי לסמן לחומוס מתי לצמוח. "הקבוצה של יונתן מצליחה לשלוט בקצב שהחומוס גדל באמצעות שינוי במקור האור שמקרינים עליו. כך מוודאים שהוא לא גדל מהר מדי, באופן שמכלה את כל המשאבים שלו; שהוא גדל מהר בשלבים שבהם הוא מייצר את החלקים בעלי הערך התזונתי הרב ביותר; ושלא יציף את המקום בחמצן".

בניסוי הקרוב, האור ישמש, בין היתר, למניעת הנביטה לפני ההגעה לחלל, כדי לוודא שהוא אכן מסוגל לנבוט בחלל.

את התוכנה לבקרת נורות הלד שישמשו בניסוי כותבות תלמידות במדרשיית אמי"ת קמה בירוחם, בית ספר תיכון דתי לבנות עם אוריינטציה מדעית. כמו בפרויקט "בראשית", החללית של SpaceIL, גם הפעם חשוב לוויינטראוב לא האימפקט החינוכי, לא פחות מזה המדעי.

החומוס גדל בתוך מתקן בגודל של קרטון חלב בערך, שצוות הניסוי קורא לו "חממה". אין בו אדמה, אלא מצע גידול מאגאר לתוכו מושחלים הזרעים. בשל היעדר הכבידה, אין משמעות לצורה של המצע. וההערכה היא שהאור יגרום לכך שהשורשים יגדלו באגאר בצורה חופשית, והעלווה כלפי האור.

הצמח יצולם בתוך החממה הקטנה שלו במצלמות Pillcam זעירות שפיתחה חברת גיוון אימג'ינג הישראלית. בשימוש רפואי, אלה מצלמות שניתן לבלוע והן מתעדות את דרכן במעי. בניסוי החומוס, הן ישמשו לתיעוד של צמיחת החומוס במכל הסגור עם תנאי התאורה המבוקרים. גיוון אימג'ינג היא היום חלק מתאגיד מדטרוניק. לדברי לורנס קסלברנר, סמנכ"לית פיתוח ומנהלת אתר מדטרוניק יקנעם, "השורשים של הצמח יצולמו אחת לשעה לאורך כל הניסוי, הן באור לבן והן באור אינפרא אדום. תמונות אלו יישלחו מהחלל ישירות למרכז הפרויקט בישראל".

ג'ל במקום דשן

בכדור הארץ, כוח הכבידה משאיר את השורשים, המים והדשן בתוך מצע הגידול ודואג למפגש ביניהם. בעבר, נעשו ניסיונות לגדל צמחים על מים, אבל היו מקרים שבהם המחסור בכוחות הכבידה והבדלי הטמפרטורה שפועלים על כדור הארץ הובילו לכך שהמים עמדו במקום, וברגע שהצמח כילה את החמצן באזור אחד של המים, הוא לא הצליח לצרוך חמצן באזורים המרוחקים יותר. נעשו ניסיונות להזרים בועות לתוך המים, אך בחלל בועות אינן נעות כלפי מעלה בנוזל ומתפוצצות, אלא נשארות לזמן רב כמעין קצף בתוך הנוזל.

קבוצת חוקרים ניסתה לגדל צמח בתוך צנטריפוגה המדמה את כוח הכבידה, אבל קשה לבנות צנטריפוגה בגודל שיאפשר בהמשך להאכיל מושבת אסטרונאוטים.

"אצלנו ההזנה נעשית באמצעות ג'ל, שמצע הגדילה שלנו ספוג בו", אומר ויינטראוב. על הג'ל אחראית קבוצת חיפה (לשעבר חיפה כימיקלים). גד שחר, האגרונום הראשי בקבוצה, מסביר: "אנחנו רוצים לאפשר ניצול אופטימלי של יחידת שטח, ומצד שני, ריכוז גבוה מדי של דשן יכול לגרום נזק לצמח. היינו צריכים למצוא את הריכוז האופטימלי. המיחזור של חומרי ההזנה הוא קריטי. אנחנו משתמשים בחומרים שלא יהיה צורך להיפטר מהם, כלומר המטרה היא לעבוד באפס בזבוז".

גם לפן הזה של הניסוי יכול להיות יישום שאינו קשור לחלל. "ייצור דשן הוא תהליך שתורם להתחממות גלובלית, ולכן ככל שנפתח שיטות להצמיח חומוס או כל צמח אחר עם פחות דשן, תהיה לכך משמעות סביבתית", אומר שחר.

מה עושים עם הגזים

אחרי שדיברנו על תנאי הגידול, הגענו לחומוס עצמו. נבחנו חמישה זנים כדי למצוא את הזן העמיד ביותר מבחינת טמפרטורה, ועם זאת אטרקטיבי מבחינת קצב הגדילה. נבחר בסופו של דבר זן ישראלי, זהבית.

"למשפחת הקטניות, כידוע, יש ערכים תזונתיים מאוד דחוסים", מסביר שמעוני. "יש בהם יחסית הרבה חלבון, ויש פחמימות. יש חומר בשם טריפטופן, שמשפיע על הפרשת סרוטונין, ולכן יכול להשרות מצב רוח טוב. כך, אנחנו מגיעים באופן טבעי מאוד לחימצה. זה מה שאת קוראת לו חומוס".

אתה לא קורא לו חומוס?
"בבית שלי, כשאף אחד לא שומע, אני קורא לו חומוס. רשמית, הצמח נקרא חימצה, והגרגרים הם גרגרי חימצה, ואילו הרוטב עם כל המרכיבים שלו, כולל השמן והטחינה - זה נקרא חומוס, והוא חלק מהתרבות המקומית הישראלית. הוא מוזכר בספר ישעיהו, 'בליל חמיץ יאכלו', וכשבועז פוגש את רות הוא אומר לה 'וטבלת פתך בחמץ'. מאיר שלו אומר שזה ניגוב החומוס הראשון המתועד.

"החומוס צומח מאוד מהר, מחזור החיים שלו מהרגע שהוא נזרע ועד שצומח ממנו זרע חדש הוא קצר מאוד. אפשר להשתמש בכל הצמח, גם בגבעול ולא רק בגרגרים. אנחנו היום לא משתמשים בזה, אבל אם צריך, אפשר.

"רוב החימצה גדלה בכלל בהודו, ועושים ממנו קמח חומוס. שם מגדלים בעיקר זנים עם קליפה יותר עבה, שאנחנו פוגשים גם בקופסאות השימורים, כי הם לא מתפרקים אלא שומרים על הצורה. זנים אחרים, עם קליפה דקה ונימוחים יותר, הם אלה שמשמשים לחומוס שאנחנו מכירים, והוא רך וחלק ואני מקווה שזה מה שיאכלו בחלל".

אנחנו מדברים על כלכלה מעגלית במקום סגור. קשה לא לשאול מה עושים עם הגזים של החומוס.
שמעוני: "כבר אמרנו שהוא ממחזר CO2".

באופן כללי, כשמדברים על שהייה בחלל ועל מיחזור כל המשאבים, יש מקום לשאול על מיחזור המשאבים שעוברים גם דרך האסטרונאוט.
שחר: "כשאני אומר מיחזור של הדשן אני מתכוון להחזיר לאדמה את החלקים הלא אכילים של העלווה. מה שהאסטרונאוט מפריש... אנחנו פחות שם".

התחנה הסופית - מאדים

אם הניסוי יצליח בתחנת החלל, בעוד כמה שנים הוא עשוי לנסוע גם עם אחת המשימות המאוישות לירח. והעתיד? מאדים. "אלון מאסק מדבר על מאדים בעוד חמש שנים", אומר ויינטראוב, "אבל הסינים ונאס"א מדברים על עוד 10 שנים אולי. הכוונה היא שהירח יהפוך לתחנת תדלוק בדרך למאדים. הרבה יותר קל להמריא משם, דרוש פחות דלק, כי כוח המשיכה על הירח קטן יותר באופן משמעותי". לכן וינטראוב מעריך שקודם כול תוקם מושבה בת קיימא על הירח, שבה ניתן יהיה לייצר דלק במקום להביאו כל הדרך מכדור הארץ. הדלק הזה ישמש להמראת המשך למאדים.

עשר שנים להגעת בני אדם למאדים, זה נשמע מאוד שאפתני.
וינטראוב: "נאס"א הגיעו לירח עשור בלבד אחרי שהם הכריזו שהם מתכננים לעשות את זה. לפעמים האנושות יודעת לעשות דברים מאוד מהר".

אז עדיין נצטרך לבצע בדיקות קורונה כשנטוס למאדים?
שמעוני: "אני מאמין שב-2035 כבר תהיה נחיתה על המאדים וב-2045 הדרך הזאת כבר תהיה דו-כיוונית. זה עתיד אחר לילדים שלנו, ואני מדמיין אותם חיים שם לא רק עם חומוס, אלא עם מגוון רחב של צמחים שימלאו את כל אזור המחיה שלהם".

איך חיים על הירח

בסוף העשור הקודם, הכריז ראש סוכנות החלל האירופית אז, יאן ורנר, על תוכנית הסוכנות להקים כפר על הירח. בראיון ל"גלובס" ב-2017, הוא הודה שהתוכנית הזו היא "יותר בגדר רעיון" ושהחיים על הירח לא צפויים להיות נעימים כל כך. "מאדים יותר סימפטי", הוא אמר. לא עבר זמן רב, וסוכנות החלל האמריקאית נאס"א, שנטשה למשך עשרות שנים את הרעיון להוציא משימות חלל מאוישות, פרסמה תוכנית חדשה שכוללת יותר מ-30 משימות, ודווקא לירח. בשיא, לקראת שנת 2030, אמור לקום אפילו בסיס למגורים על הירח, לסבבים של 30 יום.

עוד לפני כן, ב-2025, צפויים בני אדם לנחות על הירח, במסגרת תוכנית ארטמיס, וצפויה להיבנות תחנת חלל שתהיה סמוכה לירח ותשמש בסיס ליציאת חוקרים אליו. איך האנשים האלה יחיו על הירח? לא מעט מחקרים נעשו כדי לבדוק את זה.

נשימה. המשימה הראשונה היא לנשום. באופן מפתיע, זו לא המשימה המורכבת ביותר. מתברר שאדמת הירח כוללת חמצן. רובוטים יכולים להפיק אותו, בתנאי שיש לנו חשמל וחום כדי להפעיל אותם. נאס"א כבר בחנה על פני כדור הארץ רובוטים שכנראה יודעים לעשות זאת.

מים. מהחמצן, בשילוב מימן, ניתן להפיק מים. כרגע המחשבה היא לשלוח מימן לירח. אפשרות אחרת היא להפיק מים מקרח על הירח, שקיומו אושש ב-2018. אם יש מים, אפשר גם לקבל מימן וחמצן שיכולים להפוך לדלק. המים יכולים לשמש לגידול מזון.

מזון. גידול המזון ייעשה במכלים מדושנים שנייבא מכדור הארץ. לא ברור אם אפשר למצוא את הדשנים הללו גם באדמת הירח, או בכלל לגדל צמחים עליה, אבל יכול להיות שהדשנים מכדור הארץ ניתנים למיחזור - בין השאר על ידי החזרת הפרשות האדם לאדמה. מה שכן צריך להביא אלה תולעים - הן יכולות לעבד את החומר האורגני ולשפר כך את הרכב האדמה.

חשמל. כדי להשיג את החשמל לתפעול כל הרובוטים הנדרשים להפקת חומרים שונים, אפשר להשתמש באור השמש, באמצעות פאנלים סולריים שניתן להפיק כנראה מאדמת הירח. לילה על פני הירח אורך כ-354 שעות, אבל אם מתיישבים באחד הקטבים, אפשר ליהנות משמש כל הזמן. שם גם נמצא הקרח, אז זה נוח למדי.

הגנה מקרינה. כיפת הגנה מפני טמפרטורות וקרינה קיצוניות מדי כנראה תהיה עשויה תחילה מפלסטיק מתנפח. רשות החלל האירופית כבר הציגה דגם כזה בביאנלה שנערכה בוונציה ב-2021. כמה חוקרים אירופאים גם הצליחו לפתח מדפסת תלת ממד שתהפוך את אדמת הירח ללבנים, כדי לבנות מהם מעין איגלו שבתוכו תהיה הכיפה המתנפחת.

כוח כבידה. בני אדם יצטרכו להתגבר על בעיות הבריאות שמיעוט כוח כבידה עלול לגרום. אנחנו זקוקים לכוח כבידה בין השאר כדי לאכול, לעכל ולעשות את צרכינו. ייתכן שבני האדם יסובבו עצמם בצנטריפוגה על הירח כמה פעמים ביום, כדי לתת לגוף תחושה של גרביטציה.

באז אולדרין, האסטרונאוט השני שנחת על הירח, אמר בעבר שכאשר הלך על הירח, הוא חשב לעצמו שלעומת כדור הארץ הייחודי, חתיכות אבן כמו הירח מפוזרות ודאי בכל רחבי היקום. לכן אם נוכל לחיות פה, נוכל לחיות בכל מקום.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
בדרך למאדים, עוצרים לנגב חומוס על הירח

# data[].attributes.attachment_link.description
ד"ר יהונתן ויינטראוב, חוקר רב-תחומי וממייסדי SpaceIL, קיבל על עצמו את המשימה לבדוק אם ניתן לגדל חומוס בחלל ● בשיתוף גופים מסחריים מתחומי המזון, המכשור הרפואי והחקלאות, הוא בנה ניסוי שייצא עם איתן סטיבה לחלל ● המטרה הסופית היא להביא את בשורת החומוס לירח ולמאדים, אבל תוצאות הניסוי שלו עשויות להשפיע גם על האופן שבו נגדל צמחים בכדור הארץ

# data[].attributes.headline
אז אם אתם כבר מומחים, מה עושים ?!

# data[].attributes.subject
אז אם אתם כבר מומחים, מה עושים ?!

# data[].attributes.body
מה דעתכם על המיזם?
מה עוד אפשר ונחוץ לעשות ?

# data[].attributes.attachment_link.title
2.25 מליארד שקלים יושקעו בשתילת עצים במרחב העירוני

# data[].attributes.attachment_link.description
במסגרת היערכות לשינויי האקלים, הממשלה אישרה תכנית לאומית להצללה וקירור של המרחב העירוני, באמצעות עצי רחוב. במסגרת התכנית 450 אלף עצים יינטעו עד 2040

# data[].attributes.headline
שאלה למומחים-מהו המהלך הגדול שאותו חייבים לעשות ?

# data[].attributes.subject
שאלה למומחים-מהו המהלך הגדול שאותו חייבים לעשות ?

# data[].attributes.body
מתוך מה שלמדנו עד כה, אנו מבינים שיש צורך חשוב ודחוף לפעול ולייצר שינוי גדול. שהרי, אם
האדם הוא הגורם לבעיה, הוא גם היחיד שיכול להביא לפתרונה.

צפו בנאום של סר דיוויד אטינבורו בוויעידה הבינלאומית האחרונה שנערכה בנושא האקלים , בגלזגו שבסקוטלנד.

נסו לענות על השאלה הבאה במלים שלכם ,בדיוק הנדרש ובלא יותר ממשפט אחד :

עכשיו, לאחר שאנחנו יודעים יותר על המשמעות של ההתחממות הגלובלית וההשלכות הלא נעימות שלה, מהו בעצם המהלך הגדול שאותו צריך/חייבים לעשות ?

ועוד שאלה קטנה:
מי צריך לפעול ?

# data[].attributes.attachment_link.title
נאומו של סר דייוויד אטנבורו בוועידת האקלים cop26 בגלזגו, נובמבר 2021

# data[].attributes.headline
וחידה למחודדים, אם כבר בחלל עסקינן:

# data[].attributes.subject
וחידה למחודדים, אם כבר בחלל עסקינן:

# data[].attributes.body
מי יודע ?
מה ההבדל בין "אסטרונאוט" ל"קוסמונאוט" ?

כתבו את תשובתכם כאן.

# data[].attributes.headline
Fasten your seat belts : למדנו וצברנו ידע חיוני- עכשיו זה הזמן שלנו ליזום ולפעול !

# data[].attributes.subject
Fasten your seat belts : למדנו וצברנו ידע חיוני- עכשיו זה הזמן שלנו ליזום ולפעול !

# data[].attributes.body
אחרי שדברנו קצת על פעולות גדולות שצריכות להיעשות על ידי המנהיגים והמדינות,
- האם אתם חושבים שגם לנו, האזרחים, יש יכולת לעשות פעולות משמעותיות בנושא?
- האם אתם חושבים שגם עלינו מוטלת החובה לעשות שינוי?
- האם יש לכם רעיונות לפעולות כאלה, שאנחנו יכולים לעשות בעצמנו?
בפעילות הבאה נחשוב על פעולות ומעשים שאנו יכולים לקדם על מנת להביא לצמצום בפליטות
הפחמן הדו חמצני לאטמוספירה. מבין הרעיונות שתציעו, אתם תבחרו את אלה שגם תרצו להתחיל ליישם .

! Yes, We Can

פתחו את הקישור המצורף והתחילו לעבוד.
סומכים עליכם, מומחים ומומחיות מחוללי עתיד !

# data[].attributes.headline
לשימושכם קישורים מעניינים שכדאי ללמוד ולהיעזר בהם לטובת הפתרונות שלכם -

# data[].attributes.subject
לשימושכם קישורים מעניינים שכדאי ללמוד ולהיעזר בהם לטובת הפתרונות שלכם -

# data[].attributes.attachment_link.title
קישורים מעניינים שכדאי ללמוד ולהיעזר בהם לטובת הפתרונות שאתם מצליחים לגבש

# data[].attributes.attachment_link.title
Michael Jackson - Heal The World (Cover by J.FLA) [LIRIK]

# data[].attributes.body
גם השיר הזה וההקשר שלו לסיירת הפחמן, הוא בבחינת ידע-עולם... בחיי

# data[].attributes.attachment_link.title
Elton John - Rocket Man (Official Music Video)

# data[].attributes.headline
אנרגיה גרעינית - פתרון ירוק להפקת חשמל נקי

# data[].attributes.subject
אנרגיה גרעינית - פתרון ירוק להפקת חשמל נקי

# data[].attributes.body
היתוך גרעיני.
לא חייבים להיות פיזיקאים כדי להבין עקרונות והסברים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שיא חדש נרשם בניסוי ייצור אנרגיה מהיתוך גרעיני * מחקר מתמשך הניב סוף סוף תוצאות שמראות כי ייצור אנרגיה באופן מתמשך היא משימה אפשרית - גם כשמדובר באנרגיה נקייה * "צעד גדול בעל פוטנציאל רב לסייע בהתמודדות עם משבר האקלים"

שיא חדש נקבע על ידי חוקרים באוקספורדשיר, והוא פריצת דרך שיכולה להשפיע לטובה על כולנו. החוקרים הצליחו לייצר 59 מגה-ג'ול של חום כחלק מהניסוי המתמשך Joint European Torus, אנרגיה שוות ערך לזו המתפרצת מ-14 ק"ג של חומר הנפץ TNT (בפיצוץ שנמשך 5 שניות). מדובר יותר מפי-2 בהשוואה לכמות האנרגיה שהושגה בתהליך הזה עד כה, 21.7 מגה-ג'ול, שיא שנקבע בשנת 1997.

ההישג הזה מגיע אחרי יותר משני עשורים של בדיקות, ניסויים, שיפורים וכיוונים מחדש במרכז לאנרגיית היתוך על של קולהאם, והוא מהווה אבן דרך משמעותית בדרך להפיכתו של היתוך גרעיני למקור אנרגיה ברת-קיימא ודלת פחמן. "התוצאות חסרות התקדים הללו מקרבות אותנו בצעדי ענק לכיבוש אחד האתגרים המדעיים וההנדסיים הגדולים ביותר", מציין פרופ' איאן צ'פמן, ראש האנרגיה האטומית בבריטניה. "זה ברור שעלינו לערך שינויים עצומים כדי לטפל בהשפעות שינויי האקלים, ובהיתוך יש כל כך הרבה פוטנציאל".
איך בדיוק זה קורה?
הטורוס, מכשיר בצורה שדומה לצורתו של "דונאט", בנוי כדי להכיל פלזמות, גזים מיוננים (עד מאוד), שמחוממים בטמפרטורות של עד 150 מיליון מעלות צלזיוס, פי 10 מהטמפרטורה במרכז השמש.

בטמפרטורות קיצוניות שכאלה, גרעיני האטומים יכולים להתמזג זה עם זה ולבנות יסודות חדשים - תהליך שבו משתחררת כמות אדירה של אנרגיה. למעשה, מדובר בתגובות ותהליכים הדומים לאלה אשר מתרחשים בשמש, והם אלה שעומדים מאחורי האור והחום שנפלטים ממנה - מה שלו אנו קוראים "אנרגיית השמש". בשמש כל זה קורה דווקא בטמפרטורות נמוכות יותר, זה בזכות כוח הכבידה.

צילום: UKAEA

הניסויים שנערכו בטורוס לאורך השנים התמקדו בשאלה - האם ההיתוך הוא בר השגה כאשר עושים שימוש בדלק המבוסס על שני איזוטופים של מימן, דאוטריום וטריטיום, אלה משתלבים לכדי יצירת גז הליום. התוצאות של המחקר האחרון מראות כי הדבר אכן אפשרי, מה שמהווה גם דחיפה משמעותית עבור פרויקט היתוך אחר גדול יותר, איטר, הממוקם בדרום צרפת. איטר אמור להתחיל לשרוף דאוטריום וטריטיום בשנת 2035, ובסופו של דבר לייצר יותר חום ממה שנדרש כדי לשמור על הפלזמה בטמפרטורות גבוהות.

אם הניסוי באיטר יצליח, השלב הבא יהיה בניית תחנת כוח אירופית שתהווה דוגמה ראשונה; כמות החשמל שתייצר תעלה על כמות החשמל שהיא תצרוך. מדובר בדרך ייצור אנרגיה שהיא פסגת חלומותיהם של רבים העוסקים בתחום - שכן היא איננה מערבת פליטת גזי חממה, ומכיוון שהיתוך של 1 ק"ג דלק במסגרתה שווהערך לפי10 מיליון יותר אנרגיה בהשוואה למה שיוכל לייצר 1 ק"ג של פחם, נפט או גז.

בעוד שדאוטריום זמין בשפע במי ים, טריטיום הינו נדיר עד מאוד, והוא מיוצר בכורים גרעיניים. כורי היתוך עתידיים (כולל איטר הצרפתי), צפויים לייצר עבור עצם את הטריטיום, על ידי שימוש בנייטרונים שאוגרים אנגריה גבוהה (הם משוחררים בתהליך ההתחרבות בין דאוטריום וטריטיו), כדי לפצל ליתיום מתכתי לטריטיום והליום. יש לציין כי על אף שבניסוי שחרר האנרגיה נמשך רק 5 שניות, במסגרתו הוכח כי ניתן לבצע את הבערה הזו באופן מתמשך.

השלבים הבאים שנובעים מההישג חסר התקדים שהוצג כאמור המחקר הזה, הם השימוש במסקנות שנלמדו ליישום יציב ומתמשך של הפקת אנרגיה, ואז גם את הפיכת האנרגיה לחשמל נקי מפליטות פחמן. אז יהיה זה לא רק צעד גדול במדע, אלא גם צעד גדול במאבק במשבר האקלים.
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - מכונת הענק שמוכיחה: אפשר לייצר אנרגיה נקייה, כמעט ללא...

# data[].attributes.attachment_link.description
שיא חדש נרשם בניסוי ייצור אנרגיה מהיתוך גרעיני * מחקר מתמשך הניב סוף סוף תוצאות שמראות כי ייצור אנרגיה באופן מתמשך היא משימה אפשרית - גם כשמדובר באנרגיה נקייה * "צעד גדול בעל פוטנציאל רב לסייע בהתמודדות עם משבר האקלים"