# data[].attributes.body
La fonètica és l'estudi linguístic dels sons, és a dir, aquesta, secció està formada per paraules que es diferencien de les actuals pel so.

# data[].attributes.body
El diccionari que esteu a punt de llegir està compost per paraules del poble de la Garriga.
Hem escrit aquest diccionari per recuperar i connectar amb les nostres arrels. Quina millor manera que descobrir les paraules que utilitzaven els nostres Avis? Aquest diccionari proposa una doble pèrdua. La de l'homogeneïtzació de la parla i la de la pèrdua de l'expressivitat.

Vam treure les paraules d'una web, mil mots. També vam extreure-les del programa "Paraules en ruta" de TV3. Els mots restants els vam treure d'una llista que ens va donar la nostra professora.

Aquest diccionari es divideix en 5 seccions:
- Onomàstica
- Fonètica
- Paraulari
- Tradicions
- Expressions

# data[].attributes.body
Aquesta secció està composta per quatre topònims, es a dir, noms propis de llocs. Així que està format per paraules estudiades per l'Onomàstica, que és la part de la linguística que estudia noms propis de llocs i de persones.

# data[].attributes.body
Barla. m. A la Garriga es fa servir per referir-se al bar de la plaça de l'església. Quedem a les 17:00 al Barla?

# data[].attributes.body
Bombonera, la. f. Capsa on s'emmagatzemen xocolatines i bombons. A la Garriga també s'utilitza la paraula per referir-se a una casa modernista del poble, dissenyada per Joaquim Raspall i construïda l'any 1910. Li he regalat una bombonera.
Hem anat a visitar la bombonera.

# data[].attributes.body
Doma, la. f. És una església romànico-gòtica del segle XVI. Als voltants s'hi va construir un cementiri. El cementiri també és conegut com la doma. Avui hem fet una visita guiada per la Doma.

# data[].attributes.body
Malhivern, el. m. Paraula que dóna nom al bosc d'alzines de la Garriga. En aquest bosc es celebra la festa popular d'hivern que rep el nom del bosc. Vam anar a passejar pel Malhivern.

# data[].attributes.body
Tagamanent, el. m. Muntanya que conforma el paisatge visual de la Garriga.
Hi ha una llegenda que diu que l'origen ve de "nen amagat", és a dir, Tagamanent al revés. A la Garriga també hi ha una escola i un carrer que reben aquest nom. Hem pujat al Tagamanent. Estudio a l'escola Tagamanent. Al carrer Tagamanent estan fent obres.

# data[].attributes.body
Giroi, el. m. A la Garriga hi ha una escola que rep aquest nom perquè existeix un abre que es diu així. (v. la secció de paraulari). Jo estudio a l'escola Giroi.

# data[].attributes.body
Biciclista, el. m. A la Garriga, la paraula "ciclista" també es coneix com a "biciclista, ja que deriva de la paraula "bicicleta". El biciclista va pujar la muntanya.

# data[].attributes.body
Col·legit, el. m. Escola. S'afegeix una "t" final, fet característic de la fonètica garriguenca, en algunes paraules que acaben en "i" àtona. Un col·legit és una institució destinada a l'ensenyança. Avui no he d'anar al col·legit.

# data[].attributes.body
Ideia. f. Idea. S'afegeix una "i" entre vocals a final o inici de síl·laba (paiella). He tingut una ideia.

# data[].attributes.body
Junoll. m. Genoll. Canvi fonètic de la "e" per la "u". Em fa mal el junoll.

# data[].attributes.body
Xacolata. f. Xocolata. Es canvia la "o" per la "a", ja que a la Garriga es pronunciava amb "a" i fonèticament s'ha mantingut aquesta tradició fins fa unes generacions.
Aliment dolç que s'obté del cacau.

# data[].attributes.body
El paraulari és un recull històric de veus, mots, dites, conceptes i expressions de i sobre la Garriga.

# data[].attributes.body
Saligarda. f. És un vent local que només bufa a la Garriga. Es produeix pel desnivell entre la plana de Vic i el Vallés. Aquest vent impossibilita que al poble hi hagi boira. A la plaça de l'església sempre hi bufa la Saligarda.

# data[].attributes.body
Pixador. m. Se'n diu pixador de porc perquè és la part de dintre amb la que orina un porc.

# data[].attributes.body
La secció de festes i tradicions conté mots provinents de les celebracions de la Garriga.

# data[].attributes.body
Garriviu. m. És un follet que viu al Malhivern, surt per Nadal acompanyant als reis i a ell se li entreguen les cartes adreçades als reis. Ahir va arribar el Garriviu, així que ja podem portar-li les cartes.

# data[].attributes.body
Cagarric. m. Personatge tradicional de la Garriga semblant al "Caganer" i el trobem als aparadors de les botigues durant les festes de Nadal. He trobat el Cagarric a l'aparador d'aquesta floristeria!

# data[].attributes.body
Aquesta secció conté expressions pròpies de la Garriga.

# data[].attributes.body
Afetgegar. v. Expressió que s'utilitza per dir que un lloc està molt ple. La plaça del poble estava afetgegada de gent.

# data[].attributes.body
Fer el mànec. Expressió irònica que denota dubte, desconfiança, respecte a la realització d’alguna cosa de què algú parla. Ens vol fer creure que ha acabat la carrera! Sí! Ara li fan el mànec! Jo sé que té dues assignatures suspeses.

# data[].attributes.body
Fer cofis-mofis. Embolicar, enredar, complicar, embullar la troca. També riure-se'n d'algú. Encara que els representants dels partits passaven el temps fent cofis-mofis la gent tenia les coses clares i tirava endavant els seus projectes.

# data[].attributes.body
Llavontes. adv. Llavors, després... D'acord, llavontes comencem anant al cinema.

# data[].attributes.body
Mi-te'l. Locució verbal. En llenguatge col·loquial, l'imperatiu de mirar es redueix a  mi, especialment si va seguit d'un o més pronoms febles. En registres formals, en canvi, es fan servir les formes mira-te'l, mira-te-la, mira-te'ls, mira-te-les.
Mi-te'l, en Joan, ja arriba!

# data[].attributes.body
Per favort. Si us plau. Fòrmula cortesa per demanar quelcom. A la Garriga hi té lloc el fenomen que consisteix a afegir la -t final en paraules que acabin en -or (cort). Per favort, deixa'm anar amb els meus amics!

# data[].attributes.body
Garric. m. Són unes postres que es van inventar a una pastisseria de la Garriga compostes a base de xocolata i ametlles. Demà començaran a vendre garrics al forn.

# data[].attributes.body
Giroi, el. m. És tipus d'arbre que es diu Ailant, però a la Garriga s'anomena Giroi. A la resta del territori se'l coneix com a Lledoner. A la Garriga hi ha una escola que rep el seu nom. Jo estudio a l'escola Giroi. Ahir vaig veure un niu en aquell Giroi!

# data[].attributes.body
Caliua. f. Bala. És un objecte de vidre, fusta o metall esfèric que es fa servir per jugar o per col·leccionar. Es diu caliua perquè les bales, que eren de fang, es devien coure al caliu per endurir-les. Avui he aconseguit tres caliues!

# data[].attributes.body
Caloio. m. Caloio és com es denominava antigament als mossos d'esquadra però a la Garriga s'utilitzava com a sinònim de "noi". Qui és aquell caloio que entra a ca la Mercè?