# data[].attributes.headline
גיליה אפנעים

# data[].attributes.subject
גיליה אפנעים

# data[].attributes.body
לדעתי השיר של ביאליק והסיפור של קפקא דומים, מכיוון שבשניהם דמות כלשהי מנסה להיכנס למקום כלשהו (בסיפור של קפקא זה "החוק" ובשיר של ביאליק זה הארץ הסגולה) ובשניהם יש משהו שמונע מהם להגיע לאן שרצו להגיע.
2. סיטואציה קפקאית היא סיטואציה שבה צריך לעשות משהו שאנחנו לא נהנים ממנה אך חייבים לעשות אותה.
דוגמה: לשטוף כלים,זה ממש לא כיף אבל עדיין צריך לעשות את זה.

# data[].attributes.body
1. הסיפור של קאפקא
והשיר של ביאליק דומים זה ששני הדמיות הראשיות רוצות להכנס לשיגרה שונה שהם לא בהכרח משתייכים אליה .הדמיות הם זרים המנסים להשתייך.

2.סיצואציה קפקאית היא חוויה מורכבת ,מתסכלת ומיותרת לחלוטין לנווט במבוך של ביורקרטיה בניגוד לרצונכם.

# data[].attributes.body
אריאל יגן

1.) לפי דעתי הדמיון בין הסיפור של קפקא לשיר
של ביאליק
הוא שבשניהם יש דמות שמקדישה את חייה כדי להגיע אל מקום מסוים בסיפור של קפקא
זה ''החוק'' ובשיר של ביאליק זאת ארץ הסגולה
בשני המקרים יש מין מכשול שמונע
מהדמות לעשות זאת אצל ביאליק יש דלת
שמונעת מין היונה לעבור ואצל קפקא יש את שומר הסף שני המקרים מאוד דומים ולכן אני חושב שיש דמיון בין השניים.

2.) סיטואציה קפקאית היא סיטואציה שאנחנו צריכים לעשות אבל לא רוצים לעשות.
לדוגמא החיים שלי הם סיטואציה קפקאית כי אני מרגיש שאני עושה אותו דבר כל יום ונמאס לי אני רוצה שינוי.

# data[].attributes.headline
עבודה בספרות אליה יסמאילוב

# data[].attributes.subject
עבודה בספרות אליה יסמאילוב

# data[].attributes.body
1. לדעתי הסיפור של קפקא והשיר של ביאליק דומים בכך שהדמויות בכל אחד מהסיפורים/שירים יש דמות מרכזית שמנסה להכנס  איזשהו מקום אבל יש  מכשול שמונע מהם להיכנס ויש לשניהם איזשהו מניע. שניהם לא מוותרים על הכניסה "לחוק/"לארץ". ולכן אני רואה דמיון בין ביניהם.
2. סיטואציה קפקאית זה סיטואציה קצת מעצבת ומסובכת של רוצים לעשות.
דוגמא לסיטואציה קפקאית בחיים שלי:
הייתי עם המשפחה שלי בדרך לאירוע אחרי שעתיים באירוע רציתי ללכת הבייתה. שאלתי מתי הולכים ואמרו חצי שעה.
הסיטואציה פה זה: שלא רציתי להיות באירוע אז הייתי צריך לסבול עוד חצי שעה.

# data[].attributes.body
1.בעיניי השיר של ביאליק והסיפור של קאפקא דומים מכיוון ששתי הדמויות הראשיות בסיפור ובשיר רוצות להשתנות ולהיות שייכים למשהו שהם לא.
2.סיטואציה קפקאית היא סיטואציה קשה ומרגיזה
דוגמה לסיטואציה קפקאית בחיי היום יום זה לקום בבוקר ולזכור ששכחת לעשות משהו חשוב כמו עבודה או פרויקט גדול.

# data[].attributes.body
הדמיון בין השיר של ביאליק לקפקא הוא שתמיד בסיפורים של קפקא הגיבורים לא מגיעים ליעדם כיוון ש"השערים נעולים" כמו השיר של ביאליק, למרות שארץ ישראל נועדה לנער השער אליה סגור.
הדבר השונה הוא המטרה הסופית של שתי הדמויות, המטרה של הנער של ביאליק היא להגיע לארץ ישראל המובטחת והמטרה של הגיבור של קפקא צריך לעבור את שער החוק.
שוני נוסף ביניהם הוא שהנער של ביאליק עומד בפני שער נעול ואין קול ואין עונה בזמן שהגיבור של קפקא בא בדברים עם שומר השער.
2.בסיטואציה קפקאית יש תחושה של אבסורד, העדר מוצא וחוסר צדק, כשהגיבור הולך ומסתבך בתהליכים של פקידים, כשהחוקים לא ברורים לו.
החוויה שלי היא מתקופת מגיפת הקורונה כשהכל לא ברור ומשתנה מיום ליום והתהליכים הם אבסורדים כמו הלמידה בקפסולות ולמידה של שעות ארוכות מול מסך בזום.

# data[].attributes.body
1. לדעתי הדימיון בין הסיפור של קפקא לשיר של ביאליק הוא שבשניהם הדמויות רוצות לעבור מחסום מסוים, אך השוני הוא שבסיפור של קפקא הדמות הראשית חייבת לעבור את המכשולים ועושה זאת בקושי וסבל רבים, אך בשיר, היונה רוצה להגיע לארץ אך המכשולים מעכבים אותה.
מלבד זאת בסיפור של קפקא מעבר המכשול רק יביא את הגיבור למכשול חסר טעם נוסף, ואחריו עוד אחד וכך ללא סוף. בשיר של ביאליק יש סוף - הגעה לארץ המובטחת.

2. סיטואציה קפקאית היא סיטואציה שיש בה תחושה של העדר מוצא וחוסר צדק, פעולה מעצבנת שאתה חייב לעשות אך עשייתה לא מקדמת אותך לפתרון הסיטואציה.
למשל:
אם גררו למישהו את הרכב לחניון כי חנה במקום אסור,  והוא בא לעירייה  לשלם את הקנס, וכשהוא רוצה לשלם את הקנס דורשים שיציג את רשיון הרכב, אבל הרישיון נמצא ברכב ולא נותנים לו בחניון לגשת לרכב בלי ששילם את הקנס.

# data[].attributes.headline
מאיה נור תשובות

# data[].attributes.subject
מאיה נור תשובות

# data[].attributes.body
1. לדעתי הדימיון בין הסיפור של קפקא לשיר של ביאליק הוא שבשניהם הדמויות רוצות לעבור מחסום מסוים, אך השוני הוא שבסיפור של קפקא הדמות הראשית חייבת לעבור את המכשולים ועושה זאת בקושי וסבל רבים, אך בשיר, היונה רוצה להגיע לארץ אך המכשולים מעכבים אותה.
מלבד זאת בסיפור של קפקא מעבר המכשול רק יביא את הגיבור למכשול חסר טעם נוסף, ואחריו עוד אחד וכך ללא סוף. בשיר של ביאליק יש סוף - הגעה לארץ המובטחת.

2. סיטואציה קפקאית היא סיטואציה שיש בה תחושה של העדר מוצא וחוסר צדק, פעולה מעצבנת שאתה חייב לעשות אך עשייתה לא מקדמת אותך לפתרון הסיטואציה.
למשל:
אם גררו למישהו את הרכב לחניון כי חנה במקום אסור,  והוא בא לעירייה  לשלם את הקנס, וכשהוא רוצה לשלם את הקנס דורשים שיציג את רשיון הרכב, אבל הרישיון נמצא ברכב ולא נותנים לו בחניון לגשת לרכב בלי ששילם את הקנס.

# data[].attributes.headline
מאיה נור תשובות

# data[].attributes.subject
מאיה נור תשובות

# data[].attributes.body
1. לדעתי הדימיון בין הסיפור של קפקא לשיר של ביאליק הוא שבשניהם הדמויות רוצות לעבור מחסום מסוים, אך השוני הוא שבסיפור של קפקא הדמות הראשית חייבת לעבור את המכשולים ועושה זאת בקושי וסבל רבים, אך בשיר, היונה רוצה להגיע לארץ אך המכשולים מעכבים אותה.

2. סיטואציה קפקאית היא סיטואציה שיש בה תחושה של העדר מוצא וחוסר צדק, פעולה מעצבנת שאתה חייב לעשות אך לא רוצה.
למשל:
כשאתה חייב לסדר את החדר אך אתה לא רוצה.

# data[].attributes.body
1. לדעתי הדימיון בין השיר של ביאליק והסיפור של קפקא הוא שלשניהם יש מכשול בדרך, וזה מקשה עליהם להשיג את המטרה שלהם.
בשיר של ביאליק היונה מנסה להגיעה לארץ ויש לה מכשול שהוא הדלת, ובסיפור של קפקא הוא מנסה להגיעה אל החוק והמכשול הוא השומר.
השוני הוא שבסיפור האיש לא רוצה להגיעה לאיפה שהוא הולך אבל הוא חייב ובדרך יש לו הרבה מכשולים, ובשיר היונה רוצה להגיעה למקום שהיא הולכת עליו אבל המכשולים מעקבים אותה בדרך.

2. סיטואציה קפקאית היא סיטואציה  המתארת דבר מה מסובך שלא לצורך, מתסכל ומדכא, ובמיוחד חסרת צדק.
דוגמה לסיטואציה קפקאית בחיי היום יום היא כשאתה צריך לשטוף כלים למרות שאתה לא רוצה אבל אתה חייב.

# data[].attributes.body
1. הרגשתי דימיון בין הסיפור לבין השיר אך גם סמתי לב שיש הבדל כמו זה שבשיר הוא מנסה להיכנס לארץ בכך שהוא מפליג, ובסיפור הוא מנסה לעבור את השומר. גם בסיפור מפרטים לנו יותר על הגיבור [ הדמות הראשית ] בכך שמראים לנו איך הוא עומד על שלו ולא מוותר, לאומת הדמות בשיר שלא כל כך מראים לנו או מספרים לנו עליה.

2. סיטואציה קפקאית היא סיטואציה מורכבת ומתסכלת.
פעם אחת שחוויתי סיטואציה קפקאית הייתה שבניתי לגו. פתחתי את קופסת הלגו, התחלתי לבנות ושמתי לב שחתיכת לגו אחת הלכה לאיבוד. לא ידעתי מה לעשות כי אף פעם לא ראיתי את חתיכת הלגו ואני לא זוכר שהיא אבדה לי.

# data[].attributes.headline
שאלות ליבי סילבר

# data[].attributes.subject
שאלות ליבי סילבר

# data[].attributes.body
1- הסיפור של קאפקא והשיר של ביאליק דומים בזה ששני
הדמויות הראשיות רוצים להיכנס לשיגרה שונה, ושהם לא בהכרח משתייכים אליה. הדמויות הם זרים המנסים להשתייך.

2-  סיטואציה קפקאית זה חוויה מרגיזה חסרת תועלת או משמעות ברורה.
דוגמא לסיטואציה קפקאית בחיי היום יום זה לשבת שעות בפקק תנועה בדרך למקום שאתה אינו רוצה ללכת אליו בכלל.

# data[].attributes.headline
עבודה בספרות

# data[].attributes.subject
עבודה בספרות

# data[].attributes.body
1. לדעתי הדמיון בין השיר והסיפור הוא שהדמויות המרכזיות מאמינות במטרה מסוימת וחשובה ולמען המטרה הזו, הן מקדישות את חייהן. מתוארים מצבים שונים בהתאם לתרבות ביאליק מתייחס אולי לעלייה לארץ ישראל וקפקא מתייחס לפקידי הממשל המושחתים ובשני המקרים הגיבורים ממשיכים לנסות ולהשיג את הבלתי אפשרי.
2. זאת סיטואציה שאין בה הגיון ומבטלת את הרצון של האדם מול מנגנון גדול יותר.
אני חושב שאפשר אולי לומר על הרעיון של הסגר שהוא קצת קפקאי, כי הוא נועד למנוע הדבקה, אבל אני כן פוגש חברים מידי פעם ורואה שאנשים מתקרבים אחד לשני בכל מיני מצבים כך שזה לא כל כך הגיוני...

# data[].attributes.body
1.לדעתי יש קצת דמיון בין סיפורו של קאפקא לבין השיר של ביאליק מכיוון שקאפקא עוסק בדמויות שבעיקר ״סובלות״ כי הדמויות עוברות קשיים, ובשיר של ביאליק ,ביאליק מדבר על הכניסה לארץ ישראל ועל הדרך הקשה שעברנו, אני חושבת שיש דמיון כי בשני המקרים הדמויות כביכול סובלות אבל עדיין האופן בו הן סובלות הוא קצת שונה.

2. סיטואציה קפקאית היא בעצם סיטואציה בה אנו סובלים ממשהו ואנחנו מתקשים ולא נהנים לעשות אותו אבל אנחנו חייבים לעשות את זה.
לדוגמא: שצריך לנקות או לסדר את החדר זה לא מהנה ולפעמיים אפילו קשה, אבל אנחנו חייבים לעשות פעולה זו בשביל לשמור על חדר נקי ומסודר בכדי שיהיה לנו נעים לשהות בו.

# data[].attributes.body
1. סיפורו של קפקא ושירו של ביאליק מעוד דומים בגלל ששנים מספרים אל בן אדם שיש לו חלום או תקווה כדי להגיע לאנשהו כדי לשנות משהו לקבל משהו ולאת לאת רואים שזה יקרה בכזות קלות וקנראה אין סיכוי מה שאולי גורם לדיכאון, בנוסף שני הם נגמרים בסוף לא ידוע שגורם לקורה לשאול מהיה ההמשך מה קרה בסוף. אבל הסיפור של קפקא יותר מדבר על חוק לא ידוע ואיש מבוגר ובשיר של ביליק מסופר על נער שמתקשה להיכנס ולא על איש מבוגר.
2. 'קפקאי' נכנס למילון כדי לתאר חוויה מורכבת, מתסכלת ומיותרת לחלוטין. אחר ששברתי את היד והייתי תקופה ארוקה עם גבס ובגלל שמחתחילה סמו לי גבס טוב יותר בגלל ששברתי אותה בצרפת... אז הרופאים בארץ היו פחות מנוסים בלהוריד אותו אז לכך להם שעתיים ומה שהיה קפקאי בסיפור שגבס כזה צריך להוריד עם מסור חשמלי קטן וזה היה ממש מלחיץ וקכה ישבתי שעתיים.

# data[].attributes.body
1. אני לא רואה הרבה דמיון בין השניים. קפקא עוסק בעיקר בדמויות ש"סובלות" כי הן צריכות לעבור דברים קשים. בשיר של ביאליק הוא מדבר על הכניסה לארץ ישראל ועל הדרך אותה עברנו. לעומת זאת הדמיון שאני כן רואה בינהם זה ששניהם מדברים על דרך ארוכה וקשה כדי להשיג משהו שהם מאוד רוצים.
2. סיטואציה קפקאית היא סיטואציה שבה אנו סובלים וקשה לנו מאוד בשביל משהו שחייבים לעשות. למשל: כאשר אני מנקה את הבית, זה קשה מאוד ומעצבן אבל חייבים לעשות זאת.

# data[].attributes.body
1. אני חושב שהשיר של ביאליק והסיפור של קפקא הם דומים מכיוון שבסיפור של קפקא יש איש שמנסה להגיע אל ה"חוק" כל חייו ויש שומר סף שעוצר אותו ובשיר של ביאליק יש יונה שמנסה להגיע לארץ הסגולה וגם שם יש "דלת" שעוצרת אותה. אני חושב ש"הדלת" שעוצרת את היונה ושומר הסף הם רק מטאפורות, כלומר אולי שומר הסף הוא לא באמת איש אלא מכשול כולשהוא ויכול להיות ש"הדלת" היא גם מכשול כולשהוא שעוצר את היונה.

2.  סיטואציה קפקאית היא סיטואציה אבסורדית, מעצבנת וגם קצת סיזיפית, פעולה שאתה לא רוצה לעשות. מדי פעם אולי גם פעולה משעממת שחוזרת על עצמה.

כשהייתי בן 7 הלכתי עם חברים שלי ליוון וכל פעם שיצאנו מהמלון לאכול משהו או לבלות לא רצינו לחזור כי בדרך חזרה למלון צריך ללכת 15 דקות רק בעליות, ובתור ילד קטן זה היה לי קשה ומעייף.

# data[].attributes.body
ענו על 2 השאלות הבאות וכתבו את התשובה שלכם בפאדלט (ממש כאן):
* לצפות בסרטון טד!

1. העלו על כתב את המחשבות שלכם בנוגע לסיפורו של קפקא ולשירו של ביאליק. האם אתם מזהים דמיון ביניהם? איזה שוני אתם מזהים ביניהם?

התייחסו בתשובתכם לפרמטרים כגון: עיצוב דמותו של הגיבור הראשי, סגנון היצירה, עלילת הסיפור (ניתן להתרכז בתחילתו ובסופו).

2. הסבירו מהי סיטואציה קפקאית במילים בודדות ותארו סיטואציה קפקאית שחוויתם בעבר או חווים בחיי היום יום. העזרו בסרטון של טד.

# data[].attributes.headline
'מאחורי השער' - ביאליק

# data[].attributes.subject
'מאחורי השער' - ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שירונט- אתר המוזיקה הגדול בישראל הכולל מילים לשירים בעברית, מילים לשירים באנגלית וקליפי יוטיוב. מאגר מילות שירים מסגנונות מוזיקליים שונים: מוזיקה מזרחית, מוסיקה ים תיכונית, רוק, פופ, היפ הופ, ג'אז, בלוז, שירה בציבור, ארץ ישראל הישנה והטובה, שירי חתונה, שירי אהבה, אקורדים לשירים לועזיים ועבריים. יכול כי בשוגג נפלו טעויות במילות השירים. האתר אינו נושא באחריות כי מילות השירים מדויקות, וככל שהנך מזה/ה טעות במילות מי מהשירים אנא דווחו לנו על כך ואנו נתקן את הטעות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מילים לשיר מאחורי השער - חיים נחמן ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.description
שירונט- אתר המוזיקה הגדול בישראל הכולל מילים לשירים בעברית, מילים לשירים באנגלית וקליפי יוטיוב. מאגר מילות שירים מסגנונות מוזיקליים שונים: מוזיקה מזרחית, מוסיקה ים תיכונית, רוק, פופ, היפ הופ, ג'אז, בלוז, שירה בציבור, ארץ ישראל הישנה והטובה, שירי חתונה, שירי אהבה, אקורדים לשירים לועזיים ועבריים. יכול כי בשוגג נפלו טעויות במילות השירים.

# data[].attributes.headline
'בפני החוק' - קפקא

# data[].attributes.subject
'בפני החוק' - קפקא

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פרויקט הסיפור הקצר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הטקסט הקלאסי של פרנץ קפקא, שנכלל גם בתוך הרומן הידוע "המשפט", יוצא מתוך מציאות אחת ומזנק אל מציאות אחרת: ב"לפני החוק", תוך שימוש בלא יותר מכמה מילים, הופך ה"חוק" ממושג מופשט למקום של ממש. "הרי כל בני האדם שואפים אל החוק", אומר האיש מן הכפר שבסיפור; אלא שכאשר מושגים הופכים מרעיונות מופשטים, כאלה שנהגו על ידי אדם או אולי קבוצת אנשים, לדבר-מה מוחשי יותר, הם הופכים כך גם למאיימים יותר. פרנץ קפקא ידע להפוך את מערכת החוק המשומנת היטב, כמו את גלגליה החורקים של הביורוקרטיה, ממנגנונים שנועדו להסדיר את החיים החברתיים - למפלצות שנוצרו על ידי אדם. "החוק הרי חייב להיות פתוח לפני כל אחד ובכל עת", אומר האיש מן הכפר שבסיפור, ומגלה שלא כך הדבר; ישנם אלה הנמצאים תחת חסותו, ומכאן כי יש את מי שלא יזכה להיכנס בשערי ממלכת החוק ולזכות בחסדיו. אלה הם האנשים ה"לא-חוקיים", אלה המוּצאים מחוץ לחוק. הטקסט הקצר-מאוד והעשיר הזה מציע עוד (למשל, בסיום המפתיע והמהדהד שלו). כדברי אורסון וולס, שהקליט המְחזה של הטקסט באנגלית, "לפני החוק" מתאר "מציאות שנכתבת בהיגיון של חלום - של סיוט", וזו מציאות האורבת תמיד לפתחנו.

לפני החוק עומד שומר סף. אל שומר הסף הזה בא איש מן הכפר ומבקש רשות להיכנס אל החוק. אבל השומר אומר שעכשיו אין הוא יכול להרשות לו להיכנס. האיש חושב רגע ושואל אם יורשה לו להיכנס אחר-כך. "אולי," אומר השומר, "אבל עכשיו לא." מאחר שהשער אל החוק פתוח כתמיד והשומר זז הצדה, האיש מתכופף כדי להציץ דרך השער פנימה. השומר רואה זאת והוא צוחק ואומר: "אם זה מושך אותך כל-כך, נסה להיכנס בכל זאת, למרות האיסור שלי. אבל שים לב: אני חזק מאוד. ואני אינני אלא אחרון השומרים. ובין אולם לאולם עומדים שומרי סף שכל אחד חזק מחברו. וכבר השומר השלישי מראהו קשה מנשוֹא אפילו לי." קשיים כאלה לא צפה האיש מן הכפר; החוק הרי חייב להיות פתוח לפני כל אחד ובכל עת, הוא אומר בלבו, אבל עכשיו, כשהוא בוחן ביתר עיון את שומר הסף במעיל הפרווה שלו, את אפו המחודד הגדול, את זקנו הטָטָארי השחור, הארוך והקלוש, הוא מחליט שבכל זאת מוטב לו לחכות עד שירשה לו להיכנס. השומר נותן לו שרפרף ומושיבו בצד הפתח. שם הוא יושב ימים ושנים. פעמים רבות הוא מנסה לקבל רשות להיכנס ומַלְאה את שומר הסף בהפצרותיו. לא פעם השומר חוקר אותו קצרות, שואל אותו על מולדתו ועל דא ועל הא, אבל מתוך שוויון נפש, כדרכם של אדונים חשובים, ובסוף הוא שב ואומר לו תמיד שעדיין אינו יכול להרשות לו להיכנס. האיש, שהצטייד היטב לקראת מסעו, משתמש בכל מה שיש לו, יקר ככל שיהיה, כדי לשחד בו את שומר הסף. והשומר אמנם אינו מסרב לקחת כלום, אבל שב ואומר: "אני מסכים לקחת את זה רק כדי שלא תחשוב שהיה משהו שיכולת לעשות ולא עשית." במשך השנים הרבות האיש מתבונן בשומר הסף כמעט בלי הרף. הוא שוכח את שאר השומרים והשומר הראשון הזה הוא בעיניו המכשול היחיד המונע את הכניסה אל החוק. הוא מקלל את מזלו הביש, בשנים הראשונות בקול רם ובלי מעצורים, ואחר-כך, כשהוא מזדקן, הוא רק רוטן בינו לבינו. הוא נהיה ילדותי, ומאחר שמתוך ההסתכלות רבת השנים בשומר הסף גילה גם את הפרעושים שבצווארון פרוותו, הוא מבקש גם מהפרעושים לעזור לו ולהזיז את השומר מדעתו. לבסוף ראייתו נחלשת ושוב אין הוא יודע אם באמת מחשיך סביבו או רק עיניו הן שמתעתעות בו. אבל עכשיו אין ספק שהוא רואה באפלולית כמין זוהר המפציע בעד פתח החוק ואינו כבה. ימיו ספורים עתה. לפני מותו, כל הניסיונות שהתנסה בהם במשך כל הזמן מתלכדים בראשו לשאלה אחת שעדיין לא שאל את שומר הסף. הוא רומז לו, שכן אינו יכול עוד לזקוף את גופו המאובן. השומר נאלץ להתכופף אליו כפיפה עמוקה, כי הֶפרש הגובה השתנה מאוד לרעת האיש. "מה עוד אתה רוצה לדעת?" השומר שואל, "אינך יודע שׂובעה." "הרי כל בני האדם שואפים אל החוק," האיש אומר, "ואיך זה כל השנים הרבות האלה לא ביקש איש זולתי רשות להיכנס?" השומר רואה שהאיש כבר נוטה למות, וכדי שעוד יגיע אל חוש השמיעה הגוֹוע שלו הוא מרעים עליו בקולו: "שום איש זולתך לא היה יכול לקבל רשות להיכנס לכאן, כי הכניסה הזאת נועדה רק לך. עכשיו אני הולך וסוגר אותה."

עיבוד לרדיו של "לפני החוק" מפי אורסון וולס 1962

# data[].attributes.attachment_link.title
לפני החוק - פרנץ קפקא | פרויקט הסיפור הקצר

# data[].attributes.attachment_link.description
הטקסט הקלאסי של פרנץ קפקא, שנכלל גם בתוך הרומן הידוע "המשפט", יוצא מתוך מציאות אחת ומזנק אל מציאות אחרת: ב"לפני החוק", תוך שימוש בלא יותר מכמה מילים, הופך ה"חוק" ממושג מופשט למקום של ממש.

# data[].attributes.headline
סרטון טד - מה הופך משהו ל'קפקאי'?

# data[].attributes.subject
סרטון טד - מה הופך משהו ל'קפקאי'?

# data[].attributes.attachment_link.title
What makes something "Kafkaesque"? - Noah Tavlin