# data[].attributes.body
Lluís XVI de França va ser rei de França i de Navarra entre 1774 i 1789, copríncep d'Andorra entre 1774 i 1793, i rei dels francesos entre 1789 i 1792. Va ser l'últim monarca abans de la caiguda de la monarquia per la Revolució Francesa. Va ser condemnat a mort a la guillotina pel govern revolucionari de la Convenció, el 21 de gener de 1793, declarat culpable de conspiració contra la llibertat pública i d'atemptat contra la seguretat nacional.

# data[].attributes.body
María Antonieta de Austria, va ser una princesa archiduquesa d'Austria i reina de França i Navarra. Va reinar del 10 de maig de 1774 fins el 21 de septembre de 1792. Maria Antonieta era odiada perquè el poble la acusarva de malgastadora, tacada i d'influir en el seu marit a favor dels interessos austríacs. Va acabar morint en la guillotina davant de tot Paris.

# data[].attributes.body
Marie Gouze fou una escriptora occitana, activista política, feminista i abolicionista. Va escriure l'any 1791 la Declaració dels Drets de la Dona i de la Ciutadana.
Va morir el 3 novembre 1793 per defensar als girondins i la van matar a la guillotina.

# data[].attributes.body
Anne-Josèphe Terwagne de Marcourt, va ser una dona dedicada a la política i una personalitat durant la Revolució francesa. La converteixen en una de les primeres feministes de la història, que segueix inspirant a pintors, poetes, escriptors i compositors.
El 4 d'agost de 1789 va assistir a l'important trobada de l'Assemblea Nacional, discutint l'expansió de la revolució. A la fin del mes va ser aprovada la Declaració dels Drets de l'Home i de l'Ciutadà.

Al gener de 1790 va fundar al costat de Charles-Gilbert Romme la Societat d'Amics de la Llei, un club o societat que buscava fomentar i fomentar el treball patriòtic a les províncies, informant el poble de les activitats de l'Assemblea.

# data[].attributes.body
Sans-culottes és la denominació que es donava a la França de la Revolucióal poble pla (obrers, artesans), que no vestien com la noblesa i la burgesia, amb calça curta (culotte), mitges i   amb calces llargues.

Els Sans-Culottes van ser els militants radicals de la classe baixa, gent comú que no formaven part de la burgesia, aristocràcia o família reial. Van jugar un paper molt important en l'inici de la Revolució francesa

Els Sans-Culottes van jugar un paper molt important en l'inici de la Revolució francesa. Eren majoritàriament treballadors urbans, i tot i que no estaven ben equipats, eren els que formaven el gruix de l'exèrcit revolucionari durant els primers anys de la Revolució francesa.

# data[].attributes.body
Va ser un advocat, escriptor, orador i polític francès sobrenomenat «l'Incorruptible». Va ser un dels més prominents líders de la Revolució francesa, diputat, president de la Convenció Nacional en dues ocasions, cap indiscutible de la facció més radical dels jacobins i membre de Comitè de Salvació Pública, entitat que va governar França durant el període revolucionari conegut com el Terror.

Mentre governava
sumir el país en un període de persecucions polítiques, incertesa generalitzada i contínues execucions per traïció, sedició, conspiració, entre molts altres crims. Aquest període va presentar a un Robespierre ferm, autoritari i decidit a eliminar de França de qualsevol opositor a la Revolució, arribant a justificar en la seva defensa l'ús de la pena de mort a la qual tant s'havia oposat en el passat.
A part de crear un calendari nou, una nova religió anomenada raó i va repartir els terres dels més rics entre la gent que treballava la terra.

# data[].attributes.body
El jurament del Joc de pilota és un compromís d'unió pres el 20 de juny de 1789. Es va produir per fer front a les pressions del rei de França Lluís XVI. Aquell dia es quan comença la revolució

# data[].attributes.body
Es va produir a París el dimarts 14 de juliol de 1789. La seva caiguda en mans dels revolucionaris parisencs va suposar simbòlicament la finalitat de l'Antic Règim i el punt inicial de la Revolució francesa. Es va produir per el rumor de que l'exercit es disposava a atacar al poble i el poble va assaltar la bastilla per poder municionar-se.

# data[].attributes.body
La Fugida de Varennes va succeïr el 20 i 21 de juny de 1791, va ser un significatiu episodi de la Revolució francesa, en el qual la família reial va tenir un greu decaïment en la seva autoritat real, a l'intentar infructuosament escapar a l'estranger disfressada de família aristòcrata russa . L'episodi va incrementar l'hostilitat cap a la monarquia com a institució, així com contra les persones de Lluís XVI i Maria Antonieta. Va acabar amb Lluix XVI executat a la guillotina.

# data[].attributes.body
L'execució a la guillotina tingué lloc a París l'endemà, el 21 de gener del 1793 a la Plaça de la Revolució, dita anteriorment Plaça de Lluís XV i, des del 1795, Plaça de la Concòrdia. El seu cos fou enterrat al cementiri de l'església de la Magdalena, ja que la Convenció havia rebutjat enterrar-lo al costat del seu pare a Sens.

# data[].attributes.body
Va ser un període de canvis centrats en l'auge de la Revolució francesa, que va durar des de setembre de 1793 a la primavera de 1794, i que ha generat nombrosos debats. Segons alguns historiadors, "El Terror" estava «caracteritzat per la brutal repressió per part dels revolucionaris mitjançant el recurs al terrorisme d'Estat». Aquest període va transcórrer sota la protecció de el Comitè de Salvació Pública, òrgan executiu creat a l'abril de 1793 per donar suport i reforçar l'acció de el Comitè de Seguretat General que existia des de 1789.

Va ser un periòde de molta repressió cap un poble atemoritzat que no es podia permetre pensar en contrediure a Robespierre.

# data[].attributes.body
El cop d'Estat de el 9 de termidor va ser un episodi de la Revolució francesa (27 de juliol de 1794) que va donar fi a la Terror i va instaurar en el seu lloc la reacció termidoriana. Robespierre, Saint-Just, Couthon i uns altres van ser acusats en la Convenció i detinguts en la Comuna davant la passivitat popular.
El que va suposar es que es va acabar amb la revolució i la dictadura establerta per tots els habitants.