# data[].attributes.headline
1930 - Pædagogiske V.S. Sociale instutioner

# data[].attributes.subject
1930 - Pædagogiske V.S. Sociale instutioner

# data[].attributes.body
I 1930’erne kom også reform pædagogikken frem, og det blev heftigt diskuteret, om institutioner skulle være ”pædagogiske” eller ”sociale”.

# data[].attributes.body
1942 Aksel horsens opretter landsforeningen ungdomsringen

1. februar 1944 ungdomsgården i Husem indviet hemmeligt

15. august 1943 skrammellegeplads (john Bertelsen). Ud fra ideen børn skal have ret til egen fri udfoldelse

1949 30 fritidshjem åbne om aften

I første omgang blev ungdomsklubberne oprettet for at undgå at unge skulle lave oprør mod tyskerne.
I takt med kvinder kom på arbejdsmarkedet, kom flere og flere børn i børnehaver. Det var dog ikke normalt at gøre i 40’erne

# data[].attributes.body
I 1950’erne gik det hele stille for sig. En økonomisk krise standsede væksten af daginstitutioner og mange af kvinderne gik tilbage til gryderne i køkkenet.

# data[].attributes.body
I 1953 kommer den første statslige bekendtgørelse om børnehavepædagog- og fritidspædagoguddannelse. Begge uddannelser var i to år. Til uddannelsen som børnehavepædagog skal, man have 6 mdr. erfaring i en børnehave og et helt års erfaring i et privat hjem. Til uddannelsen som fritidspædagoguddannelse skal man have 9 mdr. forudgående arbejde i et fritidshjem. Det vil sige at “forpraktik”en er indført.

# data[].attributes.body
I 1960’erne blev flere mænd interesseret i pædagogik, grunden var højst sandsynligt at det blev en mere teoretisk uddannelse og den blev længere.

Der var 182 fritids- og ungdomsklubberne i 1960, hvilket var en stigning fra 1950, hvor der kun var 29.

1962 er der 1140 forebyggende børneforsorgsinstitutioner, det er en stigning på 373.

I april 1962 blev den første arbejdsløshedskasse for pædagoger etableret.

I 1965 kom der en ny lov om børne- og ungdomsforsorg.

15. april 1966, holder 98% af daginstitutioner lukket, det var den første strejke pædagogerne holdte, dog var de tæt på en tilbage i 1959. Strejken varede kun en dag, men de blev hørt, så økonomiministeren fordoblede løntilbudet.

I maj 1969 vedtager folketinget en forlængelse af både børnehavepædagog-og fritidspædagoguddannelsen med 1 år. Dette er også sket 3 år tidligere for uddannelsen til børneforsorgspædagog og socialpædagog. Derefter bliver uddannelsens teoretiske fag større og de kreative fag mindre.

# data[].attributes.body
I 1984 åbnede de første SFO’er under folkeskoleloven, og siden er SFO’erne vokset i antal. Der blev tilføjet en lov i det samme år, paragraf 3, stk 4 “Folkeskolen kan tilbyde børn optagelse i en skolefritidsordning, hvis børnene er optaget i skolen eller har nået den alder, hvor de tidligst ville kunne optages i børnehaveklasse”. Og der blev SFO født.

Det første år, blev de passet 1.223 børn i en SFO. I 1990 blev 35.000 børn passet, og i 2003 er tallet oppe på 187.000 børn.

# data[].attributes.body
På pædagoguddannelserne bliver optaget reduceret med en tredjedel. Haarder forestiller sig børnehavepædagog, fritidspædagog og socialpædagoguddannelse slået sammen og uddannelsens længde afkortet med et år.

# data[].attributes.body
På dette billede får vi et indblik i hvor mange børn der blev passet i dagsintitutioner og dagpleje i 1990

# data[].attributes.body
Pasningsgaranti

# data[].attributes.body
Her ser vi hvor mange børn der blev passet i en dagsinstitution og dagpleje i 1999 + væksten fra 1990

# data[].attributes.body
Den 1. august 2004 trådte en lov i kraft, som gjorde det obligatorisk for alle daginstitutioner at udarbejde en pædagogisk læreplan. Loven hedder “Lov om pædagogiske læreplaner i dagtilbud til børn”, og hele lovteksten kan læses på Retsinformation.dk