# data[].attributes.body
Rata-record de participare la alegerile europene din 2019 demonstrează vitalitatea democrației în Europa. Însă europenii trebuie să joace un rol mai important în procesul decizional și în stabilirea priorităților noastre. Vom organiza o conferință privind viitorul Europei și îi vom invita să spună ce cred ei că este important pentru UE.

Pentru a ne proteja democrația de interferențe externe și pentru a combate dezinformarea și mesajele de ură din mediul online trebuie să acționăm în aceeași direcție și să aplicăm aceleași standarde.

Comisia își va consolida parteneriatul cu Parlamentul European, care reprezintă vocea cetățenilor, asigurând atât implicarea acestuia în toate etapele negocierilor internaționale, cât și transparența și integritatea în întregul proces legislativ.

# data[].attributes.headline
5. Promovarea modului nostru de viață European

# data[].attributes.subject
5. Promovarea modului nostru de viață European

# data[].attributes.body
O Europă care protejează trebuie să apere și justiția și valorile fundamentale ale UE.

Amenințările la adresa statului de drept periclitează fundamentele juridice, politice și economice ale Uniunii noastre. În viziunea președintei von der Leyen, statul de drept este esențial pentru o Uniune a egalității, a toleranței și a echității sociale.

Comisia va lansa un amplu mecanism european privind statul de drept, în cadrul căruia va raporta anual, în mod obiectiv, situația statului de drept în întreaga Uniune.

Cât despre migrație, lucrurile se pot îmbunătăți dacă asigurăm frontiere solide, dacă modernizăm sistemul de azil al UE și dacă lucrăm împreună cu țările partenere.

# data[].attributes.body
Comisia Europeană promovează multilateralismul și o ordine globală bazată pe norme, în cadrul căreia UE să joace un rol mai activ și să aibă o voce mai puternică.

Pentru consolidarea rolului UE ca lider mondial, avem nevoie de o agendă comercială solidă, deschisă și echitabilă, care să facă Europa un loc atractiv pentru întreprinderi și să asigure, în același timp, cele mai înalte standarde în materie de protecție a climei, a mediului și a forței de muncă. Poziția de lider presupune o cooperare strânsă cu partenerii și cu țările învecinate. În acest sens, va fi lansată o strategie amplă pentru Africa și se va reafirma perspectiva europeană a țărilor din Balcanii de Vest.

Comisia urmărește ca toate acțiunile sale externe – de la ajutorul pentru dezvoltare la politica externă și de securitate comună – să fie bine coordonate, astfel încât Europa să aibă o voce mai puternică și mai unită.

# data[].attributes.body
Cetățenii și întreprinderile din UE nu pot prospera decât dacă economia îi susține.

Economia socială de piață a UE este unică. Ea le permite economiilor să se dezvolte și să reducă sărăcia și inegalitatea. Când Europa este stabilă, economia poate răspunde pe deplin nevoilor cetățenilor UE.

În acest sens, este esențial ca întreprinderile mici și mijlocii, care formează coloana vertebrală a economiei UE, să se dezvolte și mai mult, cu ajutorul nostru. De asemenea, este esențial să se finalizeze uniunea piețelor de capital și să se aprofundeze uniunea economică și monetară.

# data[].attributes.body
Tehnologia digitală ne transformă viața. Scopul strategiei digitale a UE este ca această transformare să fie în avantajul cetățenilor și întreprinderilor și să contribuie, în același timp, la crearea unei Europe neutre din punct de vedere climatic până în 2050.

Comisia este hotărâtă să transforme această perioadă în „deceniul digital” al Europei. Uniunea trebuie să își consolideze suveranitatea digitală și să-și stabilească propriile standarde în loc să le urmeze pe ale altora, cu un accent clar pe date, tehnologie și infrastructură.

Europa dorește să își pregătească întreprinderile și cetățenii pentru un viitor digital durabil și mai prosper, centrat pe factorul uman.

# data[].attributes.body
Schimbările climatice și degradarea mediului sunt o amenințare existențială pentru Europa și pentru întreaga lume. Pentru a o contracara, Pactul verde european va transforma UE într-o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care:

să ajungem, până în 2050, la zero emisii nete de gaze cu efect de seră

creșterea economică să fie disociată de utilizarea resurselor

nicio persoană și niciun loc să nu fie lăsat în urmă

Pactul verde european este în același timp un colac de salvare pentru ieșirea din pandemia de COVID-19. De aceea, el va fi finanțat cu o treime din investițiile în valoare de 1 800 de miliarde de euro provenind din Planul de redresare NextGenerationEU, precum și cu fonduri din bugetul pe șapte ani al UE.

# data[].attributes.headline
6 priorități ale Comisiei Europene pentru 2019-2024

# data[].attributes.subject
6 priorități ale Comisiei Europene pentru 2019-2024

# data[].attributes.body
1. Pactul Verde European
2. Europa în era digitală
3. O economie în serviciul cetățenilor
4. Europa pe scena internațională
5. Promovarea modului nostru de viață european
6. Democrația Europeană

# data[].attributes.headline
Președinția franceză a Consiliului UE: 1 ianuarie-30 iunie 2022

# data[].attributes.subject
Președinția franceză a Consiliului UE: 1 ianuarie-30 iunie 2022

# data[].attributes.body
Prioritățile președinției franceze se reflectă în deviza acesteia: „Relansare, putere, apartenență”:

relansare, pentru a permite Europei să sprijine tranziția ecologică și cea digitală

putere, pentru a apăra și promova valorile și interesele noastre

apartenență, pentru a construi și dezvolta o viziune europeană comună, prin cultură, prin valorile noastre și prin istoria noastră comună

Potrivit discursului președintelui Franței, Emmanuel Macron, din 9 decembrie 2021, în care a prezentat prioritățile președinției franceze, activitățile președinției se vor axa pe trei domenii principale:

urmărirea unei agende pentru suveranitatea europeană, prin care se înțelege capacitatea Europei de a exista în lumea de astăzi și de a-și apăra valorile și interesele

construirea unui nou model european de creștere

crearea unei Europe mai „umane”

Dacă ar trebui să rezum într-o singură propoziție obiectivul acestei președinții de la 1 ianuarie până la 30 iunie 2022, aș spune că trebuie să trecem de la o Europă a cooperării în interiorul frontierelor noastre la o Europă puternică la nivel mondial, pe deplin suverană, liberă să facă alegeri proprii și stăpână pe soarta sa.

Emmanuel Macron, președintele Republicii Franceze. Prezentarea președinției franceze a Consiliului Uniunii Europene la Palatul Élysée, 9 decembrie 2021.

# data[].attributes.headline
Pandemia de COVID-19 și calea către redresare

# data[].attributes.subject
Pandemia de COVID-19 și calea către redresare

# data[].attributes.body
Pandemia de COVID-19 declanșează o urgență majoră de sănătate publică și o încetinire economică fără precedent. UE și țările sale membre colaborează pentru a sprijini sistemele de sănătate, pentru a limita răspândirea virusului și pentru a asigura vaccinuri pentru populația din UE și din afara sa.

Pentru a contribui la sprijinirea redresării, liderii convin asupra celui mai mare pachet de măsuri de stimulare finanțat vreodată din bugetul UE: accentul se pune pe o redresare ecologică și digitală, intenția UE fiind de a atinge neutralitatea climatică până în 2050.

Regatul Unit părăsește Uniunea Europeană după 47 ani de la aderare, deschizând un nou capitol în relațiile sale cu UE.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Context

De la retragerea sa din Uniunea Sovietică în 1991, Ucraina a dorit să-și urmeze propriul destin, inclusiv prin crearea unor legături mai strânse cu restul Europei.

Relațiile Ucrainei cu Rusia au fost tensionate din cauza intențiilor ultimei de a ține fostul satelit în sfera sa de influență. În 2014 Rusia a anexat Crimeea încălcând dreptului internațional, o mișcare condamnată cu fermitate de UE. Totodată, Rusia a desfășurat un război hibrid împotriva Ucrainei, prin presiuni economice și atacuri de dezinformare.

Acordul de asociere

În septembrie 2014, Parlamentul European a aprobat Acordul de asociere UE-Ucraina, care include un Acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător. Acordul a pus bazele unei asocieri politice și unei integrări economice între UE și Ucraina, oferind acces reciproc liber pe piață.

Acordul a mai stabilit reguli de bază pentru cooperare în domenii ce includ energia, transportul și educația. Totodată, a solicitat Ucrainei să implementeze reforme și să respecte principiile democratice, drepturile omului și statul de drept.

Acordul de liber schimb a integrat substanțial piețele celor două părți, desființând taxele de import și interzicând alte restricții comerciale, în ciuda unor limitări specifice și a unor perioade de tranziție în domenii "sensibile", cum ar fi comerțul cu produse agricole.

UE este principalul partener comercial al Ucrainei, reprezentând peste 40% din comerțul internațional al acestei țări.

Vize

În aprilie 2017, Parlamentul European a aprobat un acord de ridicare a vizelor pentru cetățenii ucraineni pentru șederi de scurtă durată în UE.

Cetățenii ucraineni care posedă un pașaport biometric pot intra în UE fără viză pentru 90 de zile în orice interval de 180 de zile, ca turiști, pentru a vizita rude sau prieteni, pentru motive de afaceri, dar nu pentru a lucra. Această suspendare se aplică în toate statele UE, cu excepția Irlandei.

Alte moduri de sprijin

Există diverse inițiative ale UE pentru a sprijini economia Ucrainei, pentru a susține tranziția verde a acesteia și pentru a ajuta la reformarea țării.

Începând cu 2014, peste 17 miliarde de EUR în granturi și împrumuturi au fost mobilizate de instituțiile financiare ale UE pentru a susține reformele din Ucraina, aplicând totodată condiționalități în funcție de progresul în realizarea acestor reforme.

Începând cu 2015 peste 11.500 de studenți ucraineni au participat în popularul program al UE, Erasmus+.

UE investește în proiecte care stimulează economia Ucrainei, inclusiv prin sprijin direct pentru 100.000 de companii mici și mijlocii, asistență pentru mai mult de 10.000 de firme din zonele rurale și fonduri pentru modernizarea infrastructurii informatice publice.

De la începutul pandemiei Covid, UE a mobilizat peste 190 de milioane de EUR pentru Ucraina, pentru a sprijini nevoile imediate și redresarea socio-economică, precum și 1,2 miliarde de EUR în asistență macro-financiară. UE a furnizat peste 36 de milioane de produse de echipament personal de protecție, cât și ambulanțe, echipament medical critic și instruire pentru personalul din domeniul medical. În cooperare cu societatea civilă UE, oferă hrană și medicamente familiilor vulnerabile.

Pe 16 februarie 2022 deputații au aprobat un împrumut macrofinanciar de 1,2 miliarde EUR pentru a ajuta Ucraina să-și acopere nevoile de finanțare în 2022.

Premiul Saharov

În 2018, Parlamentul a acordat Premiul Saharov pentru libertate de gândire lui Oleg Sențov. Regizorul și activistul pentru drepturile omului ucrainean a fost închis pentru că a protestat în Piața Independenței din Kiev împotriva anexării de către Rusia a Peninsulei Crimeea - locul său de origine. El a fost eliberat pe 7 septembrie 2019 în cadrul unui schimb de prizonieri între Rusia și Ucraina.

Rusia

În lunile din urmă, Rusia și-a întărit prezența militară de-a lungul frontierelor cu Ucraina. Într-o rezoluție adoptată în decembrie 2021, deputații europeni au cerut Rusiei să-și retragă trupele care amenință Ucraina, și au spus că orice agresiune din partea Moscovei trebuie să aibă un cost economic și politic ridicat. Parlamentul exprimase deja preocupări serioase într-o rezoluție adoptată în aprilie 2021 legate de concentrările masive de trupe rusești la granița cu Ucraina și în Crimeea ocupată ilegal.

Membri ai comisiei pentru afaceri externe și ai subcomisiei pentru securitate și apărare s-au deplasat într-o misiune de informare în Ucraina din 30 ianuarie până în 1 februarie 2022.

Deputații europeni au cerut un răspuns unitar și și-au exprimat susținerea pentru Ucraina într-o dezbatere privind relațiile UE-Rusia, securitatea europeană și amenințarea militară a Rusiei împotriva Ucrainei ce a avut loc pe 16 februarie 2022. Totodată, președintele Parlamentului, Roberta Metsola și liderii grupurilor politice au emis o declarație cu privire la situația din Ucraina.

Pe 22 februarie lideri ai deputaților din Parlamentul European au condamnat recunoașterea de către președintele Vladimir Putin a independenței regiunilor Donețk și Lugansk din Ucraina.

Pe 24 februarie președintele Parlamentului, Roberta Metsola, și șefii grupurilor politice au denunțat atacul militar al Rusiei asupra Ucrainei la câteva ore de la începerea acestuia și au anunțat o sesiune plenară extraordinară pe 1 martie.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cum sprijină UE Ucraina | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
De la retragerea sa din Uniunea Sovietică în 1991, Ucraina a dorit să-și urmeze propriul destin, inclusiv prin crearea unor legături mai strânse cu restul Europei. Relațiile Ucrainei cu Rusia au fost tensionate din cauza intențiilor ultimei de a ține fostul satelit în sfera sa de influență.

# data[].attributes.body
Curtea de Justiţie este compusă din 27 de judecători şi 11 avocaţi generali. Judecătorii şi avocaţii generali sunt desemnaţi de comun acord de guvernele statelor membre, după consultarea unui comitet al cărui rol este de a emite un aviz cu privire la capacitatea candidaţilor de a exercita funcţiile respective. Mandatul acestora este de şase ani și poate fi reînnoit. Aceştia sunt aleşi din rândul personalităților care oferă toate garanţiile de independenţă şi care întrunesc condiţiile cerute pentru exercitarea, în ţările lor, a celor mai înalte funcţii jurisdicţionale sau a căror competenţă este recunoscută.

# data[].attributes.body
17:00 - 22:00

Debates

Resumption of session and order of busines

Implementation of the 2021-2027 cohesion policy

Citizenship and residence by investment schemes

Shrinking space for civil society in Europe

Role of culture, education, media and sport in the fight against racism

Short presentations of the following reports:

Cohesion policy: reducing healthcare disparities and enhancing cross-border health cooperation

Cohesion policy: promoting innovative and smart transformation and regional ICT connectivity

Engaging with citizens: the right to petition and refer to the European Ombudsman, the European Citizens’ Initiative

AGENDA PREȘEDINTELUIPlenary session - Strasbourg

16.15           Meeting with the President of the European Commission Ursula von der Leyen

17.45           Closing address at the International Women’s Day Press Seminar “Towards a better gender
equality”

18.30           European Parliament’s Bureau                                              . . CONFERINŢE DE PRESĂ                                   16:30 - 17:00

Last minute session briefing

COMISII PARLAMENTARE

Committee on the Environment, Public Health and Food Safety

Debate

Exchange of views with Executive Vice-President Frans Timmermans on the effects of the war in Ukraine on climate policies and on the European Green Deal

19:45 - 21:45

Joint Committee on Budgets/Committee on Economic and Monetary Affairs

Debate

Recovery and Resilience Dialogue with
- Valdis Dombrovskis Executive Vice-President for An Economy that Works for People; and
- Paolo Gentiloni, Commissioner for Economy

EVENIMENTE SPECIALE

Towards a better gender equality: Legislative work of the European Parliament

On Monday 7 March at 16.15 CET in Strasbourg (WEISS building, room S1.5, and online), the EP Media Services Unit will hold seminar for journalists on ‘‘Towards a better gender equality: Legislative work of the European Parliament’’. EP President Metsola will deliver the closing remarks. Participants will include Women’s Rights Committee Chair, Robert Biedroń, the rapporteurs for the Pay Transparency Directive, Samira Rafaela (Renew Europe, NL) and Kira Marie Peter-Hansen (Greens/EFA, DK), as well as external speakers.

# data[].attributes.attachment_link.title
Agenda săptămânii | Știri | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Fiți la curent cu activitățile viitoare ale Parlamentului European, cu ajutorul agendei noastre săptămânale dedicate profesioniștilor din mass-media.

# data[].attributes.headline
Comisie a Parlamentului recomandă sancțiuni UE contra dezinformării

# data[].attributes.subject
Comisie a Parlamentului recomandă sancțiuni UE contra dezinformării

# data[].attributes.body
UE ar trebui să aibă un regim specific de sancțiuni împotriva ingerințelor străine și campaniilor de dezinformare din partea unor state terțe, afirmă o comisie a Parlamentului.

În absența unui asemenea regim la nivelul UE, entități străine rău intenționate pot considera că nu riscă nimic dacă desfășoară campanii de destabilizare.

Regimul de sancțiuni ar trebui să garanteze că entitățile străine ostile suportă consecințe pentru acțiunile lor. Măsuri comerciale ar putea fi, de asemenea, folosite pentru a se proteja de atacuri hibride din partea unor state, întrucât sancțiunile la nivel individual ar putea fi insuficiente, mai spune raportul.

Interferența străină poate fi un instrument de destabilizare și slăbire a părților vizate pentru a spori avantajul competitiv, iar „(...) dezinformarea cauzează pagube economice directe și indirecte care nu au fost evaluate în mod sistematic”, afirmă raportul.

# data[].attributes.body
08:00           Meeting with the Prime Minister of Iceland Katrín Jakobsdóttir

09:00           Address the Inter-parliamentary Committee meeting on International Women's Day – organised by the European Parliament's Committee on Women's Rights and Gender Equality

CONFERINŢE DE PRESĂ

1. 12:30 - 13:00

2. The Pegasus Committee of Inquiry'

3. Brussels, Paul-Henri Spaak, 0A050

4. Stéphane SÉJOURNÉ (FR), Renew Europe President, Róża THUN (Renew, PL), Sophia IN 'T VELD (Renew, NL), and Michal KOBOSKO, Polska 2050 President

Debate (9.00 – 10.30)

1. Exchange of views on the state of democratic space and civil society in Russia in the presence of: Markus EDERER, Head of European Union Delegation to the Russian Federation and Luc Pierre DEVIGNE, Deputy Managing Director for Russia, Eastern Partnership, Central Asia, regional cooperation and OSCE, European External Action Service; Dmitri MURATOV, Editor, Novaja Gazeta, 2021 Nobel Prize Winner; Andrei KOLESNIKOV, Senior Fellow and Chair, Russian Domestics Politics and Political Institutions, Carnegie Moscow Center; Damelya AITKHOZINA, Researcher, Moscow Office, Human Rights Watch; Denis VOLKOV, Director of the Levada Center in Moscow

2. Website of the Subcommittee on Human Rights

3. Watch webstreaming live

4. Catch up via Video on Demand (VOD)

5. 09:00 - 12:00

6. SEDE

1. Subcommittee on Security and Defence

2. Brussels, Altiero Spinelli, 5G3

3. Debate

Developments in the Sahel/Mali and implications for CSDP - Exchange of views with
• Charles FRIES, Deputy Secretary General of the EEAS
• Vice-Admiral Hervé BLÉJEAN, Director General of the EU Military Staff (EUMS) and
• Francisco ESTEBAN PEREZ, Director, Civilian Planning and Conduct Capability (CPCC) and Civilian Operations Commander, EEAS

4. Website of the Subcommittee on Security and Defence

5. Watch webstreaming live

6. Catch up via Video on Demand (VOD)

7. 09:00 - 12:00

8. ITRE

1. Committee on Industry, Research and Energy

2. Brussels, Jòzsef Antall, 4Q2

3. Vote (Vote open from approximately 10.00 until 12.00)

Rising energy prices and market manipulation on the gas market - Adoption of question for oral answer

4. Debates

Exchange of views with Ms Kadri Simson, Commissioner for energy, on the energy related aspects of the Russia-Ukraine crisis

Amending Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council, Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council and Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council as regards the promotion of energy from renewable sources, and repealing Council Directive (EU) 2015/652 - Consideration of draft report - Rapporteur: Markus PIEPER (EPP, DE)

Energy efficiency (recast) - Consideration of draft report - Rapporteur: Niels FUGLSANG (S&D,DK)

1. Website of the Committee on Industry, Research and Energy

2. Watch webstreaming live

3. Catch up via Video on Demand (VOD)

4. 09:00 - 12:00

5. FEMM

1. Committee on Women’s Rights and Gender Equality

2. Brussels, Paul-Henri Spaak, 1A002

3. Debates

Women in Economics and Finance: Debate on the next challenges in the EU (programme)

International Women's Day (IWD) (draft agenda)

4. Website of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality

5. Watch webstreaming live

6. Catch up via Video on Demand (VOD)

7. 13:00 - 16:00

8. TRAN

1. Committee on Transport and Tourism

2. Brussels, Altiero Spinelli, 1G-3

3. Vote

Use of vehicles hired without drivers for the carriage of goods by road (2017/0113(COD)) adoption of draft recommendation for second reading  - rapporteur: Cláudia MONTEIRO DE AGUIAR (EPP, PT)

1. Debate

Ensuring a level playing field for sustainable air transport (2021/0205(COD)) - consideration of draft report on ‘ReFuel EU aviation’ - rapporteur: Søren GADE (Renew, DK)

2. Website of the Committee on Transport and Tourism

3. Watch webstreaming live

4. Catch up via Video on Demand (VOD)

5. 13:45 - 15:45

6. ITRE

1. Committee on Industry, Research and Energy

2. Brussels, Paul-Henri Spaak, 3C050

3. Vote (Vote open from approximately 10.00 until 12.00)

Rising energy prices and market manipulation on the gas market - Adoption of question for oral answer

4. Debates

Exchange of views with Ms Kadri Simson, Commissioner for energy, on the energy related aspects of the Russia-Ukraine crisis

Amending Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council, Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council and Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council as regards the promotion of energy from renewable sources, and repealing Council Directive (EU) 2015/652 - Consideration of draft report - Rapporteur: Markus PIEPER (EPP, DE)

Energy efficiency (recast) - Consideration of draft report - Rapporteur: Niels FUGLSANG (S&D,DK)

1. Website of the Committee on Industry, Research and Energy

2. Watch webstreaming live

3. Catch up via Video on Demand (VOD)

4. 13:45 - 17:15

5. ENVI

1. Committee on the Environment, Public Health and Food Safety

2. Brussels, Jòzsef Antall, 2Q2

3. Debates

Amending Annexes IV and V to Regulation (EU) 2019/1021 of the European Parliament and of the Council on persistent organic pollutants (2021/0340(COD)) – consideration of draft report – rapporteur: Martin HOJSÍK (Renew, SK)

Energy efficiency (recast) (2021/0203(COD)) – consideration of draft report – rapporteur for the opinion: Eleonora EVI (Greens/EFA, IT)

Exchange of views with the European Food Safety Authority (EFSA) and the Commission on the last documents by the experts of the EFSA Working Group for the revision of the bee guidance

1. Votes (16.15 – 17.15)

Amending Directive 2013/34/EU, Directive 2004/109/EC, Directive 2006/43/EC and Regulation (EU) No 537/2014, as regards corporate sustainability reporting (2021/0104(COD)) – adoption of draft opinion – rapporteur for the opinion: Lídia PEREIRA (EPP, PT)

Better regulation: Joining forces to make better laws (2021/2166(INI)) – adoption of draft opinion in letter form

2. Website of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety

3. Watch webstreaming live

4. Catch up via Video on Demand (VOD)

5. 13:45 - 18:15

6. EMPL

1. Committee on Employment and Social Affairs

2. Brussels, Paul-Henri Spaak, 1A002

3. Votes (13.45 15.00)

Machinery products (COD), adoption of draft opinion - Rapporteur for the opinion Marianne VIND (S&D, DK).

Women’s poverty in Europe (INI), adoption of draft opinion - Rapporteur for the opinion Dragoş PÎSLARU (Renew Europe, RO).

Amending Directive 2013/34/EU, Directive 2004/109/EC, Directive 2006/43/EC and Regulation (EU) No 537/2014, as regards corporate sustainability reporting (COD), adoption of draft opinion - Rapporteur for the opinion Kira Marie PETER-HANSEN (Greens/EFA, DK).

4. Debate

Adequate minimum wages in the European Union (COD), reporting back to committee on the negotiations (Rule 74(3)) - Co-rapporteurs: Dennis RADTKE (EPP, DE) and Agnes JONGERIUS (S&D, NL).

5. Website of the Committee on Employment and Social Affairs

6. Watch webstreaming live

7. Catch up via Video on Demand (VOD)

8. 15:00 - 16:30

9. PECH

1. Committee on Fisheries

2. Brussels, Altiero Spinelli, 5G3

3. Vote

The future of fisheries in the Channel, North Sea, Irish Sea and Atlantic Ocean in the light of the UK's withdrawal from the EU (2021/2016(INI)) – adoption of draft report – rapporteur: Manuel PIZARRO (S&D, PT)

1. Debate

Conclusion of the Sustainable Fisheries Partnership Agreement between the European Union and the Islamic Republic of Mauritania and of the Implementing Protocol thereto (2021/0300(NLE)) – consideration of draft report – rapporteur: Izaskun BILBAO BARANDICA (Renew, ES)

# data[].attributes.attachment_link.title
Agenda săptămânii | Știri | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Fiți la curent cu activitățile viitoare ale Parlamentului European, cu ajutorul agendei noastre săptămânale dedicate profesioniștilor din mass-media.

# data[].attributes.headline
Discover the new European Capitals of Culture!

# data[].attributes.subject
Discover the new European Capitals of Culture!

# data[].attributes.body
Esch-sur-Alzette, Kaunas and Novi Sad are the three European cities holding the title of European Capital of Culture for the year 2022.

# data[].attributes.attachment_link.title
Discover the new European Capitals of Culture! | European Youth Portal

# data[].attributes.attachment_link.description
Esch-sur-Alzette, Kaunas and Novi Sad are the three European cities holding the title of European Capital of Culture for the year 2022.

# data[].attributes.headline
UE și procesul de pace din Orientul Mijlociu

# data[].attributes.subject
UE și procesul de pace din Orientul Mijlociu

# data[].attributes.body
https://www.europarl.europa.eu/news/ro/headlines/priorities/israel-si-palestina/20160622STO33251/ue-si-procesul-de-pace-din-orientul-mijlociu

# data[].attributes.body
https://www.europarl.europa.eu/news/ro/headlines/eu-affairs/20210617STO06479/viitorul-europei-sperante-de-schimbare-la-plenara-conferintei

# data[].attributes.attachment_link.title
Viitorul Europei_ speranțe de schimbare la Plenara Conferinței _ Actualitate _ Parlamentul European

# data[].attributes.body
https://www.europarl.europa.eu/news/ro/headlines/eu-affairs/20210429STO03105/conferinta-privind-viitorul-europei-despre-ce-este-vorba

# data[].attributes.headline
Reguli noi vor permite Ombudsmanului să apere mai bine cetățenii europeni

# data[].attributes.subject
Reguli noi vor permite Ombudsmanului să apere mai bine cetățenii europeni

# data[].attributes.body
Ombudsmanul European are ca scop să apere interesele cetățenilor și investighează cazuri în care o instituție sau organ UE a acționat cu încălcarea legilor sau a bunelor practici administrative. Cazurile pot viza nereguli administrative, discriminare, abuz de putere sau inacțiune.
Statutul actualizat conferă Ombudsmanului dreptul să acționeze nu doar urmare a unor plângeri, ci și să deruleze anchete din proprie inițiativă, în special în cazuri grave sau sistemice de administrare defectuoasă de către instituțiile UE.

# data[].attributes.body
17:00 - 21:30

Debates

Resumption of session and order of business

18:00 - 19:15

Voting session

Remark: Votes will be distributed along the different voting sessions depending on the number of amendments

AGENDA PREȘEDINTELUI

Plenary week, Strasbourg

17h00

Ouverture de la session plénière

18h30

Réunion du Bureau

CONFERINŢE DE PRESĂ                16:30 - 17:00

Last minute session briefing

19:30 - 19:45

Committee on Development

Strasbourg, Winston Churchill, 200

Jointly with DEVE Committee

Votes

Establishing the Neighbourhood, Development and International Cooperation Instrument - Adoption of draft recommendation for second reading

# data[].attributes.attachment_link.description
News MEPs About Parliament Plenary Committees Delegations At your service

# data[].attributes.headline
Combaterea schimbărilor climatice în Europa

# data[].attributes.subject
Combaterea schimbărilor climatice în Europa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Fondul pentru o tranziție justă

Investițiile din acest fond ar trebui să ajute regiunile dependente în mod special de combustibilii fosili, cum ar fi cărbunele, care asigură încă aproximativ un sfert din generarea de energie în UE. În sectorul cărbunelui din UE sunt angajate direct 238 000 de persoane, care lucrează în minele de cărbune și centralele electrice din peste 100 de regiuni europene, din Polonia până în Spania. În 2015, existau 128 de mine de cărbune în 12 state membre și 207 centrale pe cărbune în 21 de state membre.

Când le-a prezentat deputaților europeni propunerea, la 14 ianuarie 2020, Frans Timmermans, comisarul responsabil cu Pactul verde european, a declarat: „Este un mesaj către minerii din Asturia, Macedonia de Vest sau Silezia, către cei care recoltează turbă în Irlanda, către regiunile baltice care se bazează pe șisturi petroliere și nu numai. Știm că vă așteaptă un drum mai dificil către neutralitatea climatică și știm că perspectiva unui viitor diferit - unul mai curat - ar putea fi o perspectivă dezirabilă în general, dar calea către ea pare astăzi descurajantă. Prin acest Mecanism pentru o tranziție justă UE se angajează să vă fie alături în această tranziție."

În mai 2020, Comisia a modificat propunerea privind Fondul pentru o tranziție justă, în contextul planului UE de redresare economică - Next Generation EU - pentru a face față impactului pandemiei de COVID-19.

Parlamentul a dat undă verde FTJ pe 18 mai 2021, aprobând acordul încheiat cu Consiliul în decembrie 2020 pentru un pachet de 17,5 miliarde EUR, alcătuit din 7,5 miliarde din bugetul UE pentru 2021-2027 și 10 miliarde din instrumentul de redresare al UE.

Pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat deoparte în tranziția spre o economie verde, fondul va fi dirijat în principal către regiunile mai puțin dezvoltate, precum și către teritoriile și insulele îndepărtate.

Accesul la sprijin financiar este condiționat de un angajament pentru obiectivul de neutralitate climatică 2050. Combustibilii fosili și incinerarea deșeurilor sunt excluse.

Aflați mai multe despre Fondul pentru o tranziție justă.

2. Mecanism special în cadrul programului InvestEU

Mecanismul InvestEU ar trebui să acorde prioritate finanțării pentru climă și să mobilizeze investiții totale de 45 de miliarde de euro pentru proiectele derulate în cadrul „tranziției juste" în perioada 2021-2027.

Creat în 2018, InvestEU este programul emblematic de investiții al UE menit să impulsioneze economia europeană.

La sfârșitul lunii mai 2020, în cadrul inițiativei Next Generation EU, Comisia a propus majorarea bugetului InvestEU și dublarea fondurilor pentru infrastructura sustenabilă, la 20 de miliarde din totalul celor 75 de miliarde garantate de la bugetul UE.

În martie 2021 Parlamentul a aprobat regulile pentru programul InvestEU care va mobiliza investiții publice și private și va garanta un acces simplificat la finanțare.

Programul va primi 26,2 miliarde EUR în garanții de la bugetul UE și se preconizează că va atrage aproape 400 miliarde EUR din investiții. Va sprijini sectoarele cruciale din sănătate și proiecte durabile care susțin obiectivele de mediu și sociale ale UE - cu 38% din bugetul total urmând a fi alocat infrastructurii durabile.

Aflați cum InvestEU va încuraja investițiile în acțiunea pentru climă.

3. Facilitatea de împrumut pentru sectorul public

Finanțări suplimentare ar putea proveni de la o facilitate de împrumut pentru sectorul public - granturi în valoare de 1,5 miliarde de euro de la bugetul pe termen lung și împrumuturi BEI în valoare de maximum 10 miliarde de euro - la care se adaugă 25-30 de miliarde de euro investiții ale autorităților publice, pentru a ajuta regiunile cele mai afectate să suporte costurile decarbonizării.

Fondurile vor fi alocate pentru investiții în domenii mergând de la energie și transporturi la rețele de termoficare și transport public.

Prin votul din noiembrie 2020 asupra Planului de investiții pentru o Europă durabilă ce va finanța Pactul Verde, eurodeputații au exprimat îngrijorări cu privire la faptul că pandemia Covid-19 ar putea afecta mobilizarea de fonduri pentru investiții verzi. Aceștia au spus că tranziția verde ar trebui să fie incluzivă și să respecte principiile sustenabilității economice, sociale și de mediu; totodată această tranziție va trebui să reducă disparitățile dintre statele membre, să impulsioneze competitivitatea și să creeze locuri de muncă durabile și de calitate.

# data[].attributes.attachment_link.title
Combaterea schimbărilor climatice: €1.000 de miliarde pentru UE | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Investițiile din acest fond ar trebui să ajute regiunile dependente în mod special de combustibilii fosili, cum ar fi cărbunele, care asigură încă aproximativ un sfert din generarea de energie în UE. În sectorul cărbunelui din UE sunt angajate direct 238 000 de persoane, care lucrează în minele de cărbune și centralele electrice din peste 100 de regiuni europene, din Polonia până în Spania.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Activitatea Parlamentului în legătură cu legislația IA

Parlamentul lucrează la propunerea Comisiei, prezentată pe 21 aprilie 2021, de a transforma Europa într-un hub global pentru inteligență artificială demnă de încredere.

Înainte de propunerea Comisiei privind IA, Parlamentul a înființat o comisie specială pentru inteligența artificială în era digitală (AIDA). pentru a analiza impactul inteligenței artificiale asupra economiei UE. „Europa trebuie să dezvolte o IA care să fie de încredere, să elimine prejudecățile și discriminarea și să servească binelui comun, asigurând în același timp dezvoltarea întreprinderilor și a industriei și generând prosperitate economică", a declarat noul președinte AIDA, Dragoș Tudorache (Renew, România).

Pe lângă aceasta, la 20 octombrie 2020 Parlamentul a adoptat trei rapoarte care schițează modul în care UE poate să reglementeze cel mai bine inteligența artificială pentru a stimula inovarea, standardele etice și încrederea în tehnologie.

Deputații susțin că normele trebuie să aibă în centru factorul uman. Raportul propune modalități de garantare a siguranței, transparenței și responsabilității, de prevenire a prejudecăților și a discriminării, de încurajare a responsabilității sociale și de mediu și de asigurare a respectării drepturilor fundamentale. „Cetățenii se află în centrul acestei propuneri", a declarat raportorul Ibán García del Blanco (S & D, Spania), într-o conferință de presă.

Axel Voss (PPE, Germania) a explicat că scopul unui regim de răspundere civilă pentru inteligența artificială este să întărească încrederea prin protejarea cetățenilor, încurajând în același timp inovarea prin oferirea de securitate juridică întreprinderilor. „Nu încercăm să provocăm o revoluție: ar trebui să existe norme uniforme pentru întreprinderi, ar trebui să se țină seama de legislația existentă", a spus acesta.

În ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală, Parlamentul a subliniat importanța unui sistem eficient pentru dezvoltarea ulterioară a IA, inclusiv problema brevetelor și a noilor procese creative. Printre chestiunile care trebuie rezolvate se numără și proprietatea intelectuală asupra unui produs dezvoltat pe deplin de IA, a declarat raportorul Stéphane Séjourné (Renew, Franța).

Pe 20 ianuarie 2021 Parlamentul a propus linii de orientare pentru folosirea IA în scopuri militare și non-militare, cu precădere în domeniile militar, justiție și sănătate. „IA nu trebuie să înlocuiască sau să scutească oamenii de responsabilitatea pe care o poartă", a spus Gilles Lebreton (ID, Franța), deputatul însărcinat cu aceste propuneri. Deputații au subliniat necesitatea unei supravegheri umane a sistemelor IA folosite în apărare și au reiterat cererea Parlamentului de interzicere a tuturor armelor letale înzestrate cu IA autonomă.

Pe 19 mai 2021 Parlamentul a adoptat un raport asupra folosirii IA în educație, cultură și sectorul audiovizual, cerând ca tehnologiile IA să fie proiectate astfel încât să evite prejudecățile de gen, sociale sau culturale și să protejeze diversitatea. „Inteligența artificială trebuie instruită să nu reproducă discriminarea", a spus deputata Sabine Verheyen (PPE, Germania).

O zi mai târziu Parlamentul a solicitat Comisiei să abordeze în continuare provocările prezentate de transformarea digitală, cu accent pe IA - o tehnologie care poate sprijini sectoarele public și privat europene în tranziția digitală. „Pentru a profita pe deplin de posibilitățile aduse de IA trebuie să oferim afacerilor și startup-urilor spațiu pentru inovare și investiții de susținere", a afirmat deputata Deirdre Clune (PPE, Irlanda).

Aflați mai multe despre cum ajută UE la conturarea unei transformări digitale în Europa.

Comisia pentru libertăți civile a Parlamentului lucrează și la un raport asupra utilizării IA în dreptul penal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Norme privind IA: ce dorește Parlamentul European | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Parlamentul lucrează la propunerea Comisiei, prezentată pe 21 aprilie 2021, de a transforma Europa într-un hub global pentru inteligență artificială demnă de încredere. Înainte de propunerea Comisiei privind IA, Parlamentul a înființat o comisie specială pentru inteligența artificială în era digitală (AIDA). pentru a analiza impactul inteligenței artificiale asupra economiei UE.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Comisia propune o identitate digitală fiabilă și sigură pentru toți europenii - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Comisia propune o identitate digitală fiabilă și sigură pentru toți europenii

# data[].attributes.headline
Ştiaţi că... Uniunea Europeana este laureată a premiului Nobel?

# data[].attributes.subject
Ştiaţi că... Uniunea Europeana este laureată a premiului Nobel?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uniunea Europeană are la activ o distincție deosebită, devenind în anul 2012 laureată a Premiului Nobel pentru Pace.

Comitetul norvegian a acordat blocului european acest premiu ca urmare a eforturilor sale direcționate către pace, reconciliere, democrație și drepturile omului pe teritoriul său.

Președintele Parlamentului European aflat în funcție în acea perioadă a declarat faptul că „acest premiu este dedicat tuturor cetățenilor europeni", adăugând că Uniunea Europeană a reușit să devină „un magnet al stabilității, prosperității și democrației", în ciuda dificultăților economice pe care le-a întâmpinat de-a lungul timpului.

Mai mult decât atât, membrii comitetului norvegian au subliniat, în cadrul decernării premiului, reușita blocului comunitar de a transforma continentul european dintr-un continent al războiului, într-unul al păcii.

Blocul european a luat ulterior decizia de a dubla câștigul bănesc provenit din obținerea distincției, redirecționând suma către copiii cărora le este limitat accesul la creșterea și dezvoltarea într-un mediu pacifist. Totodată, reprezentanții UE au declarat faptul că blocul european va continua să se angajeze în susținerea educației și dezvoltării copiilor proveniți din medii defavorizate.

Autor: Alexandra-Maria Ionescu / Sursa foto: NobelPrize.org

# data[].attributes.attachment_link.title
Știați că...Uniunea Europeană este laureată a premiului Nobel?

# data[].attributes.attachment_link.description
Uniunea Europeană are la activ o distincție deosebită, devenind în anul 2012 laureată a Premiului Nobel pentru Pace. Comitetul norvegian a acordat blocului european acest premiu ca urmare a eforturilor sale direcționate către pace, reconciliere, democrație și drepturile omului pe teritoriul său.

# data[].attributes.headline
Călătoriți în siguranță cu certificatul Covid UE

# data[].attributes.subject
Călătoriți în siguranță cu certificatul Covid UE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cum funcționează Certificatul digital UE privind Covid?

Certificatul vă va permite să călătoriți mai ușor și în siguranță prin UE, demonstrând că ați fost vaccinat, aveți un test cu rezultat negativ sau v-ați vindecat de Covid-19 în ultimele șase luni.

Acesta va fi emis de autoritățile naționale.

Informația din certificat va fi cuprinsă într-un cod QR, care poate fi prezentat în format electronic (pe smartphone sau tabletă de exemplu), sau poate fi imprimat și prezentat pentru scanare când călătoriți.

Disponibil începând cu 1 iulie, certificatul va fi gratuit.

Acest sistem va funcționa timp de 12 luni și va acoperi toate cele 27 de state UE, cât și Islanda, Norvegia și Liechtenstein.

Poate fi folosit ca document de călătorie?

Nu, veți avea nevoie în continuare de pașaport sau de alt document de identitate.

Certificatul nu este obligatoriu pentru a putea călători - în lipsa acestuia se vor aplica regulile specifice fiecărei țări. Însă posesia certificatului vă va ușura călătoriile. De exemplu, ar putea să vă scutească de carantină.

Dacă într-unul din statele UE intervin situații excepționale, cum ar fi apariția subită și propagarea unei noi tulpini, se pot impune noi restricții.

# data[].attributes.attachment_link.title
Călătoriți în siguranță cu Certificatul Covid UE | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Certificatul vă va permite să călătoriți mai ușor și în siguranță prin UE, demonstrând că ați fost vaccinat, aveți un test cu rezultat negativ sau v-ați vindecat de Covid-19 în ultimele șase luni. Acesta va fi emis de autoritățile naționale.

# data[].attributes.headline
Momente importante ale plenarei: Covid-19, clima şi cultura

# data[].attributes.subject
Momente importante ale plenarei: Covid-19, clima şi cultura

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Covid-19

Joi negociatorii Parlamentului și Consiliului au ajuns la un acord provizoriu pentru Certificatul Digital UE privind Covid, care ar trebui să permită libera circulație în Europa pe timpul pandemiei. Acest certificat va atesta dacă o persoană a fost vaccinată, dacă a avut un test negativ recent sau dacă și-a revenit după o infecție cu Covid-19. Parlamentarii vor vota acest acord în sesiunea plenară din iunie.

Deputații au exprimat păreri divergente legate de propunerea de suspendare a drepturilor de proprietate intelectuală pentru vaccinurile Covid-19 în dezbaterea ce a avut loc miercuri. Unii au susținut că această idee, sprijinită recent de SUA, ar ajuta țările sărace să obțină aceste vaccinuri; în schimb alți deputați au exprimat îndoieli că propunerea ar aduce o soluție rapidă.

Climă

Parlamentul a aprobat finanțarea de 17,5 miliarde de EUR a Fondului pentru o tranziție justă care va ajuta regiunile UE să se adapteze la efectele socio-economice ale tranziției verzi.

Pentru a deschide drumul spre o Europă neutră din punct de vedere al carbonului, europarlamentarii au votat propunerea Comisiei pentru o strategie a hidrogenului. Ei au afirmat că doar hidrogenul provenit din surse regenerabile este sustenabil pe termen lung, și au cerut să se facă o distincție clară între hidrogenul regenerabil, hidrogenul cu amprentă redusă de carbon și hidrogenul produs din combustibili fosili, acesta din urmă trebuind eliminat cât mai curând posibil.

Deputații au cerut și reguli UE mai stricte privind răspunderea companiilor față de mediu. În plus, aceștia doresc ca UE să susțină activiștii de mediu și condamnă cu tărie orice atac împotriva acestora.

Cultură, tineret și educație

Marți parlamentarii au adoptat Erasmus+, ediția 2021-2027 a programului UE emblematic pentru educație, formare, tineret și sport. Finanțarea programului aproape s-a dublat (peste 28 de miliarde EUR) în comparație cu perioada precedentă (14,7 miliarde EUR).

Parlamentul a adoptat și programul pentru Corpul european de solidaritate, pentru a sprijini voluntariatul tinerilor în UE și în afara acesteia. Obiectivul este de a mări participarea tinerilor defavorizați.

Într-un raport adoptat miercuri, deputații au înaintat propuneri pentru a combate fenomenul în creștere al transmisiilor online ilegale de evenimente sportive, inclusiv prin eliminarea conținutului ilegal în maxim 30 de minute de la startul evenimentului.

Tot miercuri deputații au adoptat programul Europa Creativă, asigurând cel mai mare buget de până acum pentru sectorul cultural și creativ din UE: 2,5 miliarde EUR pe perioada 2021-2027, cu accent pe sectorul muzical, activități cu specific european, incluziune și egalitate de gen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Momente importante ale plenarei: Covid-19, clima și cultura | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Joi negociatorii Parlamentului și Consiliului au ajuns la un acord provizoriu pentru Certificatul Digital UE privind Covid, care ar trebui să permită libera circulație în Europa pe timpul pandemiei. Acest certificat va atesta dacă o persoană a fost vaccinată, dacă a avut un test negativ recent sau dacă și-a revenit după o infecție cu Covid-19.

# data[].attributes.headline
Încadrarea în muncă a tinerilor: măsurile UE

# data[].attributes.subject
Încadrarea în muncă a tinerilor: măsurile UE

# data[].attributes.body
Politicile de ocupare a forței de muncă și de tineret sunt competențele statelor membre. Cu toate acestea, UE a lansat o serie de inițiative care completează politicile naționale ca parte a acțiunilor sale pentru o Europă mai socială.
Acest sprijin se concentrează pe finanțarea programelor de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor, pe îmbunătățirea calității uceniciei și stagiilor, pe oferirea de oportunități de educație și locuri de muncă la nivel internațional și pe proiecte de voluntariat pentru tineri.
Pentru reducerea șomajului în rândul tinerilor, în 2013, statele membre ale UE și-au dat acordul pentru lansarea „Garanției pentru tineret”, o inițiativă europeană care are ca obiectiv ca toți tinerii cu vârsta sub 25 de ani să primească o ofertă de calitate pentru angajare, educație continuă, ucenicie, stagiu în termen de patru luni de la momentul în care au devenit șomeri sau au absolvit învățământul obligatoriu.

# data[].attributes.body
01 iulie 1967

Intră în vigoare Tratatul de fuziune, care creează un singur Consiliu de Miniștri și o singură Comisie pentru Comunitățile Europene (Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului, Comunitatea Economică Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice). Acestea au deja o Adunare Parlamentară și o Curte de Justiție în comun.

# data[].attributes.body
În 1967, se inaugurează clădirea de birouri Berlaymont, sediul Comisiei Europene. Aceasta a fost construită pe terenul unei foste mânăstiri și al unei școli cu internat administrate de comunitatea de măicuțe cu aceleași nume (Dames de Berlaymont). După mulți ani, clădirea a fost complet renovată și s-a redeschis la data de 21 octombrie 2004. Birourile președintelui Comisiei Europene se află la etajul 13.

# data[].attributes.body
14 ianuarie 1965

Pentru prima dată de la divizarea Irlandei în 1922, are loc o reuniune între Taoiseach al Irlandei (șeful guvernului, Sean Lemass) și prim-ministrul Irlandei de Nord (Terence O´Neill). Reuniunea istorică de la Castelul Stormont a marcat o dezghețare a relațiilor dintre cele două state.

# data[].attributes.body
20 iulie 1963

UE semnează primul său acord internațional de anvergură (Convenția de la Yaoundé), prin care își propune să sprijine 18 foste colonii din Africa. Până în 2005, încheie parteneriate speciale cu 78 de state din Africa, Zona Caraibilor și Pacific. UE este cel mai mare furnizor de ajutor pentru dezvoltare destinat țărilor mai sărace. Acest ajutor este condiționat de respectarea drepturilor omului.

# data[].attributes.body
30 iulie 1962

Lansată în 1962, politica agricolă comună (PAC) este una din cele mai vechi politici ale UE, scopul său fiind să îi sprijine pe agricultori și să garanteze că alimentele din Europa sunt sigure pentru consum. În UE milioane de oameni lucrează în acest sector. Aceștia oferă o varietate impresionantă de produse accesibile, sigure, de bună calitate și în cantități mari.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ensuring a reliable supply of healthy, affordable food· Turning the diversity of farming into a strength. Direct payments will be targeted more fairly between Member States, regions and farmers to take fully into account Europe's different traditions, farming practices and rural economies.· Strengthening farmers' position within the food chain, to enable them to get the best market price for their produce.

# data[].attributes.body
09:00 - 18:45

INTA  Committee on International Trade

Brussels, Paul-Henri Spaak, 3C050

Votes  (at approximately 15.45)

Trade related aspects and implications of COVID-19 (INI), adoption of draft report - Rapporteur Kathleen VAN BREMPT (S&D, BE)

Assessment of the implementation of Article 50 TEU (INI), adoption of draft opinion in letter form - Rapporteur for the opinion Christophe HANSEN (EPP, LU)

Votes on tariff rate quota adjustments for Thailand, Indonesia, and Argentina - adoption of three draft recommendations (consent) - rapporteurs Heidi HAUTALA (Greens/EFA, FI) (Thailand, Indonesia) and Jordi CAÑAS (Renew, ES) (Argentine)

Debates

Trade and the European Digital Decade

EU's Trade policy tools addressing global overcapacity and additional duties in the steel and aluminium sectors

16.45 – 18.45

State of play of the implementation of the trade part of the EU-UK Trade and Cooperation Agreement - exchange of views with Commission

Exchange of views on the request for a waiver from certain provisions of the TRIPS Agreement for the prevention, containment and treatment of COVID-19 within the broader framework of increasing production capacity for vaccines

# data[].attributes.body
CONFERINŢE DE PRESĂ

10:00 - 11:00

David SASSOLI, President of the European Parliament, on “the European Council”

Brussels, Paul-Henri Spaak, 0A050

# data[].attributes.body
marţi 25-05-2021

AGENDA PREȘEDINTELUI

10:00           Press conference on EUCO

16:00           Virtual bilateral meeting with the President of the Republic of Slovenia, Mr Borut Pahor

17:30           Virtual bilateral meeting with the President of the National assembly, Mr Igor Zorčič

18:30           Bilateral meeting with the incoming Council of the EU Presidency, the Prime Minister of Slovenia, Mr Janez Janša

# data[].attributes.body
13 august 1961

Autoritățile comuniste din Germania de Est încep să ridice un zid înalt în centrul Berlinului pentru a-i împiedica pe cetățeni să evadeze în căutarea unei vieți mai libere în Vest. Zidul devine un simbol reprezentativ al Războiului Rece.

# data[].attributes.body
03 mai 1960

Mai multe țări europene care nu fac parte din Comunitatea Economică Europeană (Austria, Danemarca, Elveția, Norvegia, Portugalia, Regatul Unit și Suedia) înființează Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS). Scopul său este să elimine barierele și să intensifice comerțul de bunuri și servicii între țările participante. Astăzi, țările membre ale AELS sunt Elveția, Islanda, Liechtenstein și Norvegia.

# data[].attributes.body
15 aprilie 1958

Se adoptă Regulamentul nr.1, respectiv regulamentul de stabilire a regimului lingvistic (limbile oficiale și limbile de lucru) care urmează a fi utilizat pentru corespondența Comunității, precum și pentru publicarea legislației și a altor documente. Acest document de bază, modificat pentru a reflecta extinderile succesive, se aplică și astăzi în Uniunea Europeană.

# data[].attributes.body
19 martie 1958

La baza Parlamentului European de astăzi se află Adunarea comună a reprezentanților cetățenilor a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului. După crearea Comunității Economice Europene și a Comunității Europene a Energiei Atomice, Adunarea se extinde pentru a acoperi toate cele trei comunități. Noua Adunare Parlamentară Europeană, formată din 142 de membri, se reunește pentru prima dată la Strasbourg, în 1958. La 30 martie 1962, Adunarea își schimbă numele, devenind Parlamentul European.

# data[].attributes.body
07 ianuarie 1958

Walter Hallstein devine primul președinte al Comisiei Europene, funcție pe care o deține până la 30 iunie 1967.

# data[].attributes.body
25 martie 1957

Este instituit Fondul social european, al cărui scop este să îmbunătățească oportunitățile profesionale ale lucrătorilor și nivelul lor de trai. Astăzi este un motor important pentru crearea de locuri de muncă, promovarea unei educații mai bune și a unor administrații publice mai moderne și contribuie la îmbunătățirea standardelor de viață ale copiilor și familiilor acestora.

# data[].attributes.attachment_link.title
The ESF at work - opportunities for young people

# data[].attributes.attachment_link.description
Given the scale of the challenge presented by youth unemployment across the EU, it is clear that young people will remain at the top of Europe's priorities over the coming years. The European Social Fund (ESF) finances many thousands of projects to help young people get the training and opportunities they need in order to find work.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pe parcursul anilor 1975-1990, a avut loc o multitudine de schimbări în cadrul organizării Uniunii Europene, atât de natură externă, cât și la nivel intern. Până în 1975, statele Spania și Portugalia își păstrau hegemonia dictaturii de extremă dreapta, însă, odată cu decesele conducătorilor în 1974, respectiv în 1975, monopolul dictatorial ia sfârșit. Pe data de 25 octombrie 1976, în cadrul reuniunii inaugurale a Curții de Conturi a Comunităților Europene de la Luxemburg, se înlocuiește Comisia de audit (CEE şi Euratom) și Curtea de Conturi a CECO. Consiliul decide că proiectul „Joint European Torus" (JET) pentru fuziune nucleară controlată își va avea sediul la Culham (Regatul Unit). Începând cu anul 1979, Uniunea Europeană face schimbări cu privire la metoda de alegere a reprezentanților din cadrul Parlamentului European. Pentru prima dată, cetățenii pot alege membrii Parlamentului prin intermediul votului direct.

În perioada următoare, 1980-1990, Uniunea Europeană reușește să implementeze un proiect ce va fi în beneficiul studenților de pe teritoriul acesteia. Pe data de 15 iunie 1987, se lansează programul „ Erasmus" prin intermediul căruia studenții doritori își pot continua studiile în străinătate, în cadrul unei alte țări din UE. Peste 2 milioane de tineri au beneficiat de bursele Erasmus, program prezent în zilele noastre în aproape toate facultățile din România.

Evenimentul semnificativ al încheierii perioadei discutate este Căderea Zidului Berlinului din data de 9 noiembrie 1989. Acesta simbolizează colapsul regimului comunist în Europa Centrală și de Est, începând cu Polonia și Ungaria. Totodată, în privința Germaniei, fost stat nazist, se observă schimbări, deschizându-se granițele dintre Germania de Est și cea de Vest. Astfel, după mai mult de 40 de ani, Germania se reunifică, partea estică aderând la UE în octombrie 1990.

Autor: Eduard Bercuș / Sursa foto: B1

# data[].attributes.attachment_link.description
Pe parcursul anilor 1975-1990, a avut loc o multitudine de schimbări în cadrul organizării Uniunii Europene, atât de natură externă, cât și la nivel intern. Până în 1975, statele Spania și Portugalia își păstrau hegemonia dictaturii de extremă dreapta, însă, odată cu decesele conducătorilor în 1974, respectiv în 1975, monopolul dictatorial ia sfârșit.

# data[].attributes.headline
O tranziție justă către o economie ecologică pentru toate regiunile europene

# data[].attributes.subject
O tranziție justă către o economie ecologică pentru toate regiunile europene

# data[].attributes.body
Trecerea la o economie neutră din punctul de vedere al climei înseamnă o transformare uriașă pentru regiunile dependente de dioxid de carbon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În mai 2021, Parlamentul a aprobat Fondul pentru o tranziție justă, confirmând astfel acordul cu Consiliul din decembrie 2020 pentru 17,5 miliarde EUR. 7,5 miliarde EUR provin din bugetul 2021-2027 și 10 miliarde EUR din instrumentul UE de redresare.

Toate statele membre pot accesa finanțarea, dar resursele se vor concentra în regiunile confruntate cu cele mai mari provocări: regiuni care folosesc intens combustibili fosili (cărbune, lignit, turbă, gaze de șist). De asemenea, se va ține cont de nivelul economic al țării.

Pachetul FTJ vizează:

o rată de co-finanțare de până la 85% pentru regiunile mai puțin dezvoltate, 70% pentru regiunile în tranziție și 50% pentru regiunile dezvoltate;

acordarea de sprijin excepțional pentru companiile în dificultate în acord cu regulile UE privind ajutorul de stat temporar;

o cerere pentru țările UE să se concentreze asupra sprijinirii regiunilor îndepărtate și insulelor și să repartizeze sume distincte din alocările naționale în cadrul planurilor naționale de tranziție justă.

Un „Mecanism de recompensare verde", propus de Parlament, va fi introdus dacă resursele din cadrul FTJ vor fi mărite după 31 decembrie 2024. Aceste recompense vor fi distribuite statelor membre, pe măsura reducerii gazelor cu efect de seră provenind din industrie.

Scoaterea din funcțiune sau construirea de centrale nucleare, activități legate de produse din tutun și investiții legate de producția, prelucrarea, transportul, distribuția, stocarea sau arderea combustibililor fosili sunt excluse din aceste programe.

# data[].attributes.attachment_link.title
O tranziție justă către o economie ecologică pentru toate regiunile europene | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
În mai 2021, Parlamentul a aprobat Fondul pentru o tranziție justă, confirmând astfel acordul cu Consiliul din decembrie 2020 pentru 17,5 miliarde EUR. 7,5 miliarde EUR provin din bugetul 2021-2027 și 10 miliarde EUR din instrumentul UE de redresare.

# data[].attributes.headline
UE pentru tineret – Avantajele unei educații calitative

# data[].attributes.subject
UE pentru tineret – Avantajele unei educații calitative

# data[].attributes.attachment_link.title
UE pentru tineret - Avantajele unei educații calitative

# data[].attributes.attachment_link.description
Uniunea Europeană promovează politici care urmăresc să se asigure că toți copiii și tinerii pot accesa și beneficia de educație și formare de înaltă calitate. Dreptul la educație pentru copii și tineri contribuie la dezvoltarea lor generală. În acest mod sunt puse bazele succesului mai târziu în viață în ceea ce privește angajabilitatea, integrarea socială, sănătatea și bunăstarea.

# data[].attributes.headline
Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului: Comisia numește primul coordonator antirasism din istorie

# data[].attributes.subject
Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului: Comisia numește primul coordonator antirasism din istorie

# data[].attributes.body
Pentru prima dată în istorie, Comisia Europeană a numit-o pe Michaela Moua în funcția de coordonator antirasism, îndeplinindu-și un angajament important prevăzut în  Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În noul său rol, coordonatorul va colabora îndeaproape cu persoanele de origine rasială și etnică minoritară și va transmite Comisiei preocupările acestora. Dna Moua va interacționa cu statele membre, cu Parlamentul European, cu societatea civilă și cu mediul academic pentru a consolida răspunsurile politice în domeniul combaterii rasismului și va colabora cu alte servicii ale Comisiei pentru a pune în aplicare politica Comisiei privind prevenirea și combaterea rasismului.

Helena Dalli, comisarul pentru egalitate, a declarat: „ Am plăcerea de a ura bun venit dnei Moua, a cărei activitate va fi esențială pentru punerea în aplicare a planului de acțiune împotriva rasismului. Odată cu numirea sa, Comisia face încă un pas important în promovarea unei Uniuni Europene antirasiste. Intenționăm să ne intensificăm eforturile de combatere a rasismului în strânsă relație cu țările UE, cu societatea civilă și cu alte părți interesate ".

Dna Moua a studiat dezvoltarea internațională și, ulterior, a deținut o serie de roluri importante în cadrul unor ONG-uri din țara sa natală, Finlanda, cu activitate în domeniul combaterii rasismului și a discriminării. În ultimii ani, a lucrat la Ministerul Justiției din Finlanda. Are o vastă experiență și expertiză în ceea ce privește combaterea rasismului și a discriminării pe criterii etnice și promovarea unei societăți caracterizate prin egalitate etnică și diversitate.

Mai multe informații cu privire la planul de acțiune al UE de combatere a rasismului și la Summitul UE pentru combaterea rasismului, organizat recent, sunt disponibile online.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
planul de actiune al ue de combatere a rasismului.

# data[].attributes.attachment_link.title
Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului: Comisia numește primul coordonator antirasism din istorie - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
În noul său rol, coordonatorul va colabora îndeaproape cu persoanele de origine rasială și etnică minoritară și va transmite Comisiei preocupările acestora. Dna Moua va interacționa cu statele membre, cu Parlamentul European, cu societatea civilă și cu mediul academic pentru a consolida răspunsurile politice în domeniul combaterii rasismului și va colabora cu alte servicii ale Comisiei pentru a pune în aplicare politica Comisiei privind prevenirea și combaterea rasismului.

# data[].attributes.headline
Comisia Europeană contribuie cu ajutor umanitar în conflictul din Nagorno-Karabah

# data[].attributes.subject
Comisia Europeană contribuie cu ajutor umanitar în conflictul din Nagorno-Karabah

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ca parte a eforturilor sale de consolidare a rezilienței și păcii în Caucazul de Sud, Comisia Europeană și-a îndeplinit ieri, 17 mai, angajamentul de a contribui cu un ajutor umanitar în regiune în valoare de 10 milioane EUR, relatează un comunicat de presă al Comisiei. Instituția europeană oferă sprijin pentru recuperarea timpurie, pentru a ajuta civilii afectați de recentul conflict din Nagorno-Karabah și din împrejurimi. Noua contribuție aduce asistența oferită de UE persoanelor aflate la nevoie, de la începutul ostilităților în septembrie 2020, la suma de peste 17 milioane EUR.

Comisarul pentru gestionarea crizelor, Janez Lenarčič, a declarat: „Situația umanitară din regiune continuă să necesite atenția noastră, răspândirea pandemiei de COVID-19 exacerbând impactul conflictului. UE își mărește substanțial sprijinul pentru a ajuta persoanele afectate de conflict să își îndeplinească nevoile de bază și să-și reconstruiască viața."

La rândul său, comisarul pentru vecinătate și extindere, Olivér Várhelyi, a afirmat: „După cum am promis la sfârșitul anului trecut, oferim astăzi asistență suplimentară persoanelor celor mai afectate de conflict", adăugând că „UE continuă să lucreze în vederea unei transformări mai cuprinzătoare a conflictului și a unei redresări socio-economice pe termen lung a regiunii."

Finanțarea a fost pusă la dispoziție ieri, 17 mai, și va contribui la furnizarea de asistență de urgență, incluzând produse alimentare, articole de igienă și de uz casnic și asistență medicală. Sprijinul va acoperi, de asemenea, asistența pentru protecție, având în vedere sprijinul psihosocial, educația în situații de urgență, și va asigura asistență pentru recuperarea timpurie prin oferirea suportului pentru mijloacele de trai. De această asistență vor beneficia cei mai vulnerabili oameni afectați de conflict, inclusiv persoanele strămutate, repatriate și comunitățile gazdă. Totodată, această finanțare suplimentară va sprijini operațiunile umanitare pentru deminare în zonele populate și va contribui la informarea persoanelor afectate privind riscul minelor.

Amintim că recenta confruntare militară între Armenia și Azerbaidjan a împins sute de mii de oameni să își părăsească locuința pentru propria siguranța, iar unii dintre ei nu vor mai putea reveni la casele lor niciodată. Mai mult, în multiple zone au rămas mine neexplodate, care prezintă riscuri semnificative pentru populația civilă. În ciuda acordului de încetare a focului dintre Armenia și Azerbaidjan din 9 noiembrie 2020, situația umanitară, înrăutățită de pandemia de COVID-19, rămâne îngrijorătoare. În acest sens, UE este un partener cheie atât al Armeniei, cât și al Azerbaidjanului și le sprijină în reformele lor și recuperarea socio-economică, în cadrul Parteneriatului estic. UE se angajează să joace un rol activ în crearea unei soluții durabile și cuprinzătoare, inclusiv prin sprijinirea stabilizării și a transformării conflictelor și întreprinderea măsurilor de consolidare a încrederii și de reconciliere.

Toate proiectele de finanțare umanitară ale UE, inclusiv cel dedicat victimelor din Nagorno-Karabah, sunt concepute pe baza nevoilor celor afectați și în conformitate cu principiile umanitare ale neutralității, imparțialității și independenței, așa cum sunt consacrate în dreptul UE și în cel internațional. Ajutorul umanitar este livrat în parteneriat cu agențiile ONU, organizațiile internaționale și ONG-uri.

Autor: Ana Domenti / Sursa foto: The Indian Express

# data[].attributes.attachment_link.title
Comisia contribuie cu ajutor umanitar în conflictul din Nagorno-Karabah

# data[].attributes.attachment_link.description
Ca parte a eforturilor sale de consolidare a rezilienței și păcii în Caucazul de Sud, Comisia Europeană și-a îndeplinit ieri, 17 mai, angajamentul de a contribui cu un ajutor umanitar în regiune în valoare de 10 milioane EUR, relatează un comunicat de presă al Comisiei.

# data[].attributes.headline
Combaterea conținutului online dăunător sau ilegal: ideile Parlamentului

# data[].attributes.subject
Combaterea conținutului online dăunător sau ilegal: ideile Parlamentului

# data[].attributes.body
Aflați cum doresc deputații să abordeze conținutul online dăunător sau ilegal, protejând totodată libertatea de exprimare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
UE lucrează la elaborarea unui act legislativ privind serviciile digitale pentru a oferi economiei digitale în rapidă evoluție un cadru la nivelul UE și pentru a stabili standarde pentru restul lumii. Unul dintre aspectele fundamentale pe care deputații în Parlamentul European doresc să îl abordeze îl reprezintă protecția utilizatorilor împotriva conținutului dăunător sau ilegal. Citiți ce anume propune Parlamentul în trei rapoarte adoptate la 20 octombrie.

O distincție clară între conținutul ilegal și cel dăunător

Parlamentul dorește să se facă o distincție clară între conținutul ilegal și cel dăunător. Unele tipuri de conținut, de exemplu negarea Holocaustului, pot fi ilegale în unele state membre, dar nu și în altele. Conținutul dăunător, cum ar fi discursul de incitare la ură și dezinformarea, nu este întotdeauna ilegal. Este necesară o distincție strictă, întrucât cele două tipuri de conținut necesită abordări diferite - conținutul ilegal ar trebui eliminat, în timp ce conținutul dăunător ar putea fi abordat în alte moduri.

Eliminarea conținutului ilegal, protejând, în același timp, drepturile și libertățile

Potrivit deputaților, acțiunile voluntare ale platformelor nu sunt suficiente. Aceștia doresc norme clare la nivelul UE pentru moderarea conținutului, cu aplicarea așa-numitului mecanism de „notificare și acțiune". Normele ar trebui să garanteze că mecanismul:

este eficient - utilizatorii ar trebui să le poată semnala ușor intermediarilor online posibilele conținuturi online ilegale, astfel încât să aceștia să le poată elimina rapid

nu este utilizat abuziv - dacă un conținut este semnalat sau eliminat, utilizatorii afectați ar trebui să fie informați și să aibă posibilitatea de a contesta decizia în fața unui organism național de soluționare a litigiilor

respectă drepturile și libertățile utilizatorilor, cum ar fi libertatea de exprimare și de informare, astfel încât intermediarii online să elimine conținutul ilegal într-un mod diligent, proporțional și nediscriminatoriu și să nu elimine conținutul care nu este ilegal

Deputații doresc ca decizia finală privind legalitatea conținuturilor generate de utilizatori să fie luată de o instanță independentă și nu de entități comerciale private.

Pe lângă faptul că este eliminat, în cazul în care conținutul online ilegal constituie o infracțiune, ar trebui să facă obiectul unei anchete desfășurate de către autoritățile de aplicare a legii și de către justiție. Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă în vedere impunerea obligației ca platformele online să raporteze autorității competente infracțiunile grave.

Modalități de combatere a conținutului dăunător

Pentru a aborda problema conținutului dăunător, cum ar fi discursul de incitare la ură sau dezinformarea, deputații propun, pe de o parte, obligații mai stricte în materie de transparență pentru platforme și, pe de altă parte, îmbunătățirea educației mediatice a utilizatorilor.

Parlamentul a constatat că unul dintre motivele pentru răspândirea atât de rapidă a dezinformării îl reprezintă faptul că modelele de afaceri ale unor platforme favorizează prezentarea către utilizatori de conținuturi senzaționale pentru a-și crește profiturile. Pentru a aborda efectele negative ale acestei practici, deputații doresc transparență cu privire la politicile de monetizare ale platformelor online.

Mai multe opțiuni pentru utilizatori în legătură cu ceea ce văd online

Deputații doresc să le ofere utilizatorilor un control mai mare asupra conținutului pe care îl văd și posibilitatea de a renunța complet la organizarea conținuturilor.

Ei solicită o reglementare mai strictă a publicității orientate în favoarea unei publicități mai puțin intruzive, contextualizate, care să se bazeze pe ceea ce un utilizator vede într-un anumit moment, nu pe istoricul navigărilor.

În plus, deputații doresc ca Comisia să analizeze mai multe opțiuni de reglementare a publicității orientate, inclusiv o eventuală interdicție.

Comisia a prezentat propunerea pentru Actul legislativ privind serviciile digitale pe 15 decembrie 2020.

# data[].attributes.attachment_link.title
Combaterea conținutului online dăunător sau ilegal: ideile Parlamentului | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
UE lucrează la elaborarea unui act legislativ privind serviciile digitale pentru a oferi economiei digitale în rapidă evoluție un cadru la nivelul UE și pentru a stabili standarde pentru restul lumii. Unul dintre aspectele fundamentale pe care deputații în Parlamentul European doresc să îl abordeze îl reprezintă protecția utilizatorilor împotriva conținutului dăunător sau ilegal.

# data[].attributes.headline
Youth participation starts here: new Erasmus+ and European Solidarity Corps programmes

# data[].attributes.subject
Youth participation starts here: new Erasmus+ and European Solidarity Corps programmes

# data[].attributes.body
The European Youth Week 2021 is here again putting youth participation in the spotlight!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The European Youth Week 2021 is here again putting youth participation in the spotlight!
With restricted social gatherings and limited mobility the last year has been challenging, however, more than ever, young people need to talk democracy, protect democracy and participate in democracy on the matters that speak to them.

This spring the European Commission has launched new programmes for 2021-2027: Erasmus+ and European Solidarity Corps. At this session, together with the EU Commissioner for Youth and Education Ms Mariya Gabriel, Member of the European Parliament & rapporteur for European Solidarity Corps Ms Michaela Šojdrová, Vice-President of the European Youth Forum Mr. Frédéric Piccavet and Mr. Hugo Rafael, a former European Solidarity Corps volunteer from Portugal, will discuss how new programmes will strengthening young citizens' engagement in decision-making, embrace inclusion and diversity, encourage organisations and individuals to step up green practices, drive digital transformation and contribute to post Covid recovery and building resilience.

Post your questions to the panellists on social media European Youth Facebook / European Youth Instagram in advance and tune in LIVE on 26 May at 1:30pm CEST.

# data[].attributes.attachment_link.title
Youth participation starts here: new Erasmus+ and European Solidarity Corps programmes | European Youth Portal

# data[].attributes.attachment_link.description
The European Youth Week 2021 is here again putting youth participation in the spotlight! With restricted social gatherings and limited mobility the last year has been challenging, however, more than ever, young people need to talk democracy, protect democracy and participate in democracy on the matters that speak to them.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Do you want to share your opinion on a topic that is important to you? Save the date and put on your calendar days from 24 to 30 May 2021.
Come and explore the events where you can find out and discuss what do we need to do in order to create a more inclusive society; protect our environment better or just how to be more active in order to take the first step towards better future for all of us. The main theme of the European Youth Week is " Our future in our hands". What can be your role in this? The European Youth Week will allow you to discuss all these relevant topics.

You can meet up with peers and come up with innovative ideas to put into practice. Main topics discussed during this European Youth Week include active participation in society, including its digital dimension; inclusion and diversity; climate change, environmental protection and sustainability; health and recovery. Does it sound appealing to you?

Do not miss your shot! Take the chance to speak up for a noteworthy cause!

Are you on it? Check the European Youth Week 2021 pages to learn more and take part in activities & events.

# data[].attributes.attachment_link.title
The European Youth Week is coming! Join us and let's discuss together! | European Youth Portal

# data[].attributes.attachment_link.description
Do you want to share your opinion on a topic that is important to you? Save the date and put on your calendar days from 24 to 30 May 2021.

# data[].attributes.body
09:00

Announcement of results

09:00 - 13:00

Debates (or after the announcement of results)

Joint debate - Data Protection Adequacy

Debates on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law (Rule 144)

Prisoners of war in the aftermath of the most recent conflict between Armenia and Azerbaijan

09:45 - 11:00

First voting session

Votes on amendments

Motions for resolutions - Prisoners of war in the aftermath of the most recent conflict between Armenia and Azerbaijan

13:00

Announcement of results

13:45 - 15:00

Second voting session

Final votes

Prisoners of war in the aftermath of the most recent conflict between Armenia and Azerbaijan

14:30 - 16:30

Debates

The severe impact of the recent spring frost on fruit and wine growers

16:30

Announcement of results

# data[].attributes.headline
Cum dorește UE să întărească protecția consumatorilor

# data[].attributes.subject
Cum dorește UE să întărească protecția consumatorilor

# data[].attributes.body
Să facilităm consumul sustenabil

Obiectivul neutralității climatice 2050 este o prioritate pentru UE iar consumatorii au un rol important de jucat - prin consum sustenabil și prin economia circulară.

O transformare digitală sigură pentru consumatori

Transformarea digitală ne schimbă dramatic viața, inclusiv felul în care facem cumpărături. Pentru a aduce la zi normele UE privind consumatorii, în decembrie 2020 Comisia a propus un Act legislativ privind serviciile digitale.

Garantarea siguranței produselor vândute în UE

Noua agendă privind consumatorii evidențiază nevoia unei cooperări internaționale pentru a asigura protecția consumatorilor. China a fost cel mai mare furnizor de bunuri către UE în 2020, așa încât Comisia va elabora un plan de acțiune împreună cu aceasta pentru a crește siguranța produselor vândute online.

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.body
9 mai 2021

# data[].attributes.headline
Public Consultation on the mobility of young volunteers across the EU

# data[].attributes.subject
Public Consultation on the mobility of young volunteers across the EU

# data[].attributes.body
Have your say on how mobility of young volunteers across the EU can be improved.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Have your say on how mobility of young volunteers across the EU can be improved.
The European Commission has launched a consultation to collect citizens' views and identify new challenges and opportunities for young people taking part in volunteering projects around the EU, including under the European Solidarity Corps.

The consultation will contribute to revising the 2008 Council recommendation on mobility of young volunteers, in order to adapt to a constantly evolving society.

This initiative will allow young people in Europe to take full advantage of the opportunities in the new European Solidarity Corps and to participate in optimal conditions in cross-border solidarity activities organised by national authorities or private bodies. It will take into account health challenges, such as the COVID-19 pandemic, as well as digitalisation, social inclusion, inter-generational solidarity and climate change.

If you are interested in contributing to reinforce mobility of young volunteers, you just have to share your views and comment here in any of the 24 EU official languages

The consultation is open until 21 July 2021.

# data[].attributes.attachment_link.title
Public Consultation on the mobility of young volunteers across the EU | European Youth Portal

# data[].attributes.attachment_link.description
Have your say on how mobility of young volunteers across the EU can be improved. The European Commission has launched a consultation to collect citizens' views and identify new challenges and opportunities for young people taking part in volunteering projects around the EU, including under the European Solidarity Corps.

# data[].attributes.headline
Programul LIFE: acțiunea UE împotriva schimbărilor climatice

# data[].attributes.subject
Programul LIFE: acțiunea UE împotriva schimbărilor climatice

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LIFE este singurul program la nivel UE dedicat exclusiv mediului și schimbărilor climatice, iar etapa ce se va desfășura în intervalul 2021 - 2027 este cea mai ambițioasă de până acum. 3,5 miliarde EUR vor fi alocate pentru activități ce țin de mediu, în timp ce 1,9 miliarde EUR vor merge către acțiuni pentru combaterea schimbărilor climatice. Programul face parte din Pactul Verde propus de Comisia Europeană.
Citiți despre răspunsul UE la schimbările climatice.
Una dintre prioritățile UE - în care programul LIFE va juca un rol important - este construirea unei economii mai curate și circulare, centrată pe reutilizarea și reciclarea produselor. LIFE va sprijini tranziția către energia curată și va contribui, alături de alte programe, la obiectivul UE de a atinge neutralitatea emisiilor de carbon până în 2050. De asemenea, programul își propune să protejeze și să valorifice mediul, dar și să frâneze pierderea biodiversității.

Programul LIFE face parte din bugetul pe termen lung al UE, precum și din planul de redresare post-Covid, din care 30% sunt alocate pentru acțiuni climatice. Celelalte programe includ: Fondul pentru o Tranziție Justă - care va ajuta regiunile UE să se adapteze la economia verde; InvestEU - care va finanța proiecte climatice; și Orizont Europa - care va finanța cercetarea și inovarea UE în domeniul climatic.

Programul a fost aprobat de Parlament în aprilie 2021.

Mai multe informații despre finanțarea acțiunilor climatice de către UE:

# data[].attributes.attachment_link.title
Programul LIFE: acțiunea UE împotriva schimbărilor climatice | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
LIFE este singurul program la nivel UE dedicat exclusiv mediului și schimbărilor climatice, iar etapa ce se va desfășura în intervalul 2021 - 2027 este cea mai ambițioasă de până acum. 3,5 miliarde EUR vor fi alocate pentru activități ce țin de mediu, în timp ce 1,9 miliarde EUR vor merge către acțiuni pentru combaterea schimbărilor climatice.

# data[].attributes.headline
Ultima frontieră: cum susține UE programele spațiale

# data[].attributes.subject
Ultima frontieră: cum susține UE programele spațiale

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pe 10 noiembrie 2020, Parlamentul, Consiliul și Comisia Europeană au aprobat planurile ce stabilesc programul spațial al UE în perioada 2021-2027, precum și Agenția Uniunii Europene pentru Programul Spațial. Parlamentul va vota pentru programul spațial de 14,8 miliarde în martie 2021. Acest program pune împreună toate activitățile legate de spațiu și acoperă proiectele Galileo, Copernicus și Supravegherea Situației Spațiale (SSA).

„Un buget ambițios reprezintă cheia succesului pentru Programul Spațial UE", a declarat Massimilano Salini, membru Italian al grupului EPP. „Sistemul de navigație prin satelit și observarea Pământului îmbunătățesc performanțele serviciilor de transport, ceea ce va aduce multiple beneficii la nivel global și european".

Un exemplu este Galileo, care oferă servicii operaționale 24/7 pentru aproape 1,3 miliarde de utilizatori. „Un management al traficului mai eficient va reduce emisiile și va contribui la lupta cu schimbările climatice, folosirea pe scară largă a dronelor va îmbunătăți livrările și serviciile poștale, monitorizarea mai bună a traficului aerian va reduce poluarea sonoră și anulările de zboruri".

Tehnologia spațială este indispensabilă pentru servicii importante de care depind cetățenii europeni. Ea poate juca un rol esențial în abordarea noilor provocări cum ar fi schimbările climatice, controlul frontierelor și protejarea cetățenilor UE. Cu toate acestea, niciuna dintre țările UE nu poate ajunge la stele pe cont propriu.

„Sectorul spațial este de asemenea fundamental pentru promovarea autonomiei strategice a UE și pentru întărirea competitivității industriei europene", a mai adăugat Salini. „Acest lucru capătă o importanță sporită în contextul în care puterile spațiale tradiționale rămân foarte active și, în paralel, apar noi jucători care pun la încercare competitivitatea sectorului spațial european".

# data[].attributes.attachment_link.title
Ultima frontieră: cum susține UE programele spațiale | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Pe 10 noiembrie 2020, Parlamentul, Consiliul și Comisia Europeană au aprobat planurile ce stabilesc programul spațial al UE în perioada 2021-2027, precum și Agenția Uniunii Europene pentru Programul Spațial. Parlamentul va vota pentru programul spațial de 14,8 miliarde în martie 2021.

# data[].attributes.headline
Comisia Europeană prezintă noua strategie privind migrația și reintegrarea

# data[].attributes.subject
Comisia Europeană prezintă noua strategie privind migrația și reintegrarea

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Comisia Europeană a introdus marți, 27 aprilie, o nouă strategie privind creșterea numărului de solicitanți de azil respinși ce se întorc în mod voluntar în țările de origine, relatează Agerpres.

Conform unui comunicat al Comisiei Europene, strategia susține returnarea voluntară și reintegrarea ca parte componentă a unui sistem comun al UE pentru returnări, acesta fiind obiectivul principal al noului Pact privind migrația și azilul.

Comisarul european pentru afaceri interne, Ylva Johansson, a declarat că „revenirile voluntare sunt întotdeauna opţiunea mai bună: ele pun în centrul atenţiei individul, sunt mai eficiente şi mai puţin costisitoare".

Astfel, strategia cuprinde măsuri practice pentru a consolida cadrul juridic și operațional pentru returnările în mod voluntar din Europa și din țările de tranzit. De asemenea, strategia dorește să stabilească relații bune cu inițiativele de dezvoltare și să consolideze cooperarea cu țările partenere.

„Noua strategie este necesară dat fiind că doar o treime dintre cei care nu au drept de şedere în UE se întorc în realitate în ţările de origine", a adăugat Ylva Johansson. Potrivit executivului UE, doar o treime dintre reveniri au fost voluntare. În același timp, Comisia nuanțează diferența semnificativă între costurile unei returnări forțate, respectiv 3.414 euro per persoană, și a unei returnări voluntare, anume 560 euro. Activiștii pentru drepturile omului susțin, însă, că cifra este exagerată, deoarece există multe cazuri în care solicitanții de azil au făcut recurs și au câștigat în instanță.

În plus, noua strategie are în vedere creșterea procentului de reveniri voluntare prin constituirea unui cadru European de consiliere, ce include susținerea premergătoare a returnării, sprijinul ulterior sosirii și monitorizarea eficienței asistenței pentru reintegrare.

Consilierea timpurie, personalizată şi eficientă în domeniul de returnare, pune accent pe circumstanţele individuale, pe nevoile copiilor şi ale grupurilor vulnerabile, asigurând și sprijinul după returnare și îmbunătăţind şansele persoanelor returnate de a se reintegra cu succes şi în mod durabil în comunităţile din ţara lor de origine, a adăugat Comisia Europeană.

Autor: Octavia Codreanu / Sursa foto: Euronews

# data[].attributes.attachment_link.title
Comisia Europeană prezintă noua strategie privind migrația și reintegrarea

# data[].attributes.attachment_link.description
Comisia Europeană a introdus marți, 27 aprilie, o nouă strategie privind creșterea numărului de solicitanți de azil respinși ce se întorc în mod voluntar în țările de origine, relatează Agerpres. Conform unui comunicat al Comisiei Europene, strategia susține returnarea voluntară și reintegrarea ca parte componentă a unui sistem comun al UE pentru returnări, acesta fiind obiectivul principal al noului Pact privind migrația și azilul.

# data[].attributes.headline
Rezumatul plenarei: certificatul Covid-19, UE-Regatul Unit, investiții

# data[].attributes.subject
Rezumatul plenarei: certificatul Covid-19, UE-Regatul Unit, investiții

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Joi parlamentarii au aprobat actualizarea drepturilor călătorilor feroviari, prin care se oferă asistență sporită în caz de întârzieri și suport pentru persoanele cu dizabilități.

Miercuri în Parlament au fost adoptate noi reguli care impun companiilor cum sunt Facebook sau YouTube să suprime conținutul care promovează terorismul în decurs de o oră de la notificare. Aceste reguli se aplică imaginilor și materialelor audio sau video care incită la comiterea de acte teroriste, nu însă și conținutului jurnalistic sau educațional, și nici opiniilor polemice sau controversate pe subiecte sensibile.

Joi eurodeputații au deplâns masarea de forțe militare ruse la granița ucraineană, atacul din Cehia și încarcerarea liderului opoziției, Alexei Navalnîi. Dacă Rusia invadează Ucraina, trebuie să fie foarte clar că vor fi consecințe grave din partea UE, inclusiv o oprire imediată a importurilor de petrol și gaze din această țară. Într-o dezbatere separată deputații au solicitat o angajare politică mai hotărâtă pentru îmbunătățirea relațiilor dintre UE și India. Recomandările au fost făcute în perspectiva summitului UE-India programat să aibă loc pe 8 mai.

Europarlamentarii au validat și Europa digitală, primul instrument financiar al UE pentru infrastructuri digitale și tehnologie, prin care vor fi investite 7,6 miliarde de eUR în cinci domenii: supercalculatoare, inteligență artificială, securitate cibernetică, competențe digitale avansate și adoptarea pe scară largă a tehnologiilor digitale în economie și societate.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rezumatul plenarei: certificatul Covid-19, UE-Regatul Unit, investiții | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Joi parlamentarii au aprobat actualizarea drepturilor călătorilor feroviari, prin care se oferă asistență sporită în caz de întârzieri și suport pentru persoanele cu dizabilități. Miercuri în Parlament au fost adoptate noi reguli care impun companiilor cum sunt Facebook sau YouTube să suprime conținutul care promovează terorismul în decurs de o oră de la notificare.

# data[].attributes.headline
Drepturile pasagerilor din transportul feroviar: norme noi pentru o protecție mai bună a călătorilor din UE

# data[].attributes.subject
Drepturile pasagerilor din transportul feroviar: norme noi pentru o protecție mai bună a călătorilor din UE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pe 29 aprilie 2021 deputații europeni au aprobat o actualizare a drepturilor pasagerilor din transportul feroviar. Modificările cuprind câteva domenii cheie și se aplică în toate statele membre UE pentru toate serviciile feroviare.

Mai multe drepturi pentru persoanele cu dizabilități și mobilitate redusă

Toate companiile feroviare din UE trebuie să garanteze asistență gratuită pentru persoanele cu dizabilități sau mobilitate redusă. Aceste persoane trebuie să notifice companiile feroviare că au nevoie de asistență cu 24 de ore înainte de călătorie în loc de 48 de ore. Dacă au nevoie de însoțitor, atunci persoana respectivă va călători gratuit. Trebuie asigurat accesul câinilor însoțitori ai persoanelor cu mobilitate redusă.

Ajutor pentru întârzieri sau anulări

În cazul unei întârzieri de peste 60 de minute, pasagerii vor putea alege între rambursarea integrală a costului biletului, continuarea călătoriei sau redirecționarea în condiții similare, fără costuri suplimentare. În caz de nevoie, operatorii trebuie să ofere mese și băuturi răcoritoare și să ramburseze costul cazării.

Dacă după 100 de minute de întârziere călătorii nu sunt informați în legătură cu variantele de redirecționare, aceștia pot să își asigure singuri deplasarea cu mijloace de transport public, urmând să fie despăgubiți.

Mai multe informații despre drepturile pasagerilor

Companiile feroviare vor trebui să ofere călătorilor mai multe informații despre normele existente, de exemplu prin includerea în bilete a unor informații detaliate privind drepturile pasagerilor. De asemenea, acestea vor trebui să fie mai transparente cu privire la termenele și procedurile de procesare a reclamațiilor.

Trenuri cu locuri speciale pentru biciclete

În prezent, spațiile special amenajate pentru biciclete în trenuri sunt inadecvate. Conform noilor reguli, toate trenurile noi sau recondiționate vor trebui să ofere spații de depozitare pentru biciclete, pentru a încuraja folosirea acestora.

Ce urmează

Noile reguli se vor aplica în decurs de doi ani, cu excepția regulilor privind bicicletelor care se vor aplica în patru ani.

# data[].attributes.attachment_link.title
Drepturile pasagerilor din transportul feroviar | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Pe 29 aprilie 2021 deputații europeni au aprobat o actualizare a drepturilor pasagerilor din transportul feroviar. Modificările cuprind câteva domenii cheie și se aplică în toate statele membre UE pentru toate serviciile feroviare. Mai multe drepturi pentru persoanele cu dizabilități și mobilitate redusă Toate companiile feroviare din UE trebuie să garanteze asistență gratuită pentru persoanele cu dizabilități sau mobilitate redusă.

# data[].attributes.headline
Comisia salută acordul provizoriu privind Legea europeană a climei

# data[].attributes.subject
Comisia salută acordul provizoriu privind Legea europeană a climei

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Președinta Ursula von der Leyen a declarat: „Sunt încântată că am ajuns la un acord cu privire la acest element central al Pactului verde european. Angajamentul nostru politic de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 a devenit acum și un angajament juridic. Legea climei plasează UE pe o traiectorie verde pentru generația viitoare. Este angajamentul nostru imperios față de copiii și nepoții noștri."

Vicepreședintele executiv pentru Pactul verde european, Frans Timmermans, a adăugat: „Acesta este un moment istoric pentru UE. Am ajuns la un acord ambițios pentru a înscrie obiectivul nostru de neutralitate climatică într-o legislație cu caracter obligatoriu, care va orienta politicile noastre pentru următorii 30 de ani. Legea climei va modela redresarea verde a UE și va asigura o tranziție verde echitabilă din punct de vedere social. Acordul de astăzi consolidează, de asemenea, poziția noastră de lider în combaterea crizei climatice. Atunci când liderii mondiali se vor reuni cu ocazia Zilei Pământului, UE va prezenta aceste vești îmbucurătoare, care sperăm să fie o sursă de inspirație pentru partenerii noștri internaționali. Este o zi de bun augur pentru concetățenii noștri și pentru planeta noastră."

Pe lângă obiectivul de atingere a neutralității climatice până în 2050, acordul de astăzi consolidează cadrul european pentru acțiunile în domeniul climei prin introducerea următoarelor elemente:

Comisia și-a prezentat propunerea de Lege europeană a climei la 4 martie 2020. După aprobarea oficială a acordului provizoriu de astăzi de către Parlament și Consiliu, Legea europeană a climei va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii și va intra în vigoare.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Comisia salută acordul provizoriu privind Legea europeană a climei - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Președinta Ursula von der Leyen a declarat: „Sunt încântată că am ajuns la un acord cu privire la acest element central al Pactului verde european. Angajamentul nostru politic de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 a devenit acum și un angajament juridic.

# data[].attributes.headline
O Europă pregătită pentru era digitală: Comisia propune noi norme și măsuri menite să sprijine încrederea în inteligența artificială și excelența în acest domeniu

# data[].attributes.subject
O Europă pregătită pentru era digitală: Comisia propune noi norme și măsuri menite să sprijine încrederea în inteligența artificială și excelența în acest domeniu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pe 27 martie 2023, Comisia lansează prima ediție a Zilei autorilor europeni, o nouă inițiativă sub îndrumarea comisarului pentru inovare, cercetare, cultură, educație și tineret, Mariya Gabriel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pe 27 martie 2023, Comisia lansează prima ediție a Zilei autorilor europeni, o nouă inițiativă sub îndrumarea comisarului pentru inovare, cercetare, cultură, educație și tineret, Mariya Gabriel.

# data[].attributes.headline
Finanțarea durabilă și taxonomia UE: Comisia adoptă măsuri suplimentare pentru a direcționa banii către activități durabile

# data[].attributes.subject
Finanțarea durabilă și taxonomia UE: Comisia adoptă măsuri suplimentare pentru a direcționa banii către activități durabile

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Actul delegat de astăzi, asupra căruia colegiul comisarilor a ajuns la un acord politic, prezintă primul set de criterii tehnice de examinare care ar urma să fie folosite pentru definirea activităților care contribuie în mod substanțial la două dintre obiectivele de mediu prevăzute în Regulamentul privind taxonomia: adaptarea la schimbările climatice și atenuarea schimbărilor climatice. Aceste criterii se bazează pe recomandările științifice făcute de grupul de experți tehnici (TEG) dedicat finanțării durabile. Ele sunt rezultatul unui feedback amplu primit din partea părților interesate, precum și al discuțiilor cu Parlamentul European și cu Consiliul. Acest act delegat ar acoperi activitățile economice a circa 40 % dintre companiile cotate la bursă, în sectoarele de activitate care generează aproape 80 % din emisiile directe de gaze cu efect de seră din Europa. Printre aceste sectoare se numără energia, silvicultura, industria manufacturieră, transportul și construcțiile.

Actele de modificare a actelor delegate privind consultanța în materie de investiții și asigurări, obligațiile fiduciare și supravegherea și guvernanța produselor

Valdis Dombrovskis, vicepreședintele executiv pentru o economie în serviciul cetățenilor, a declarat: „Europa a fost unul dintre pionierii procesului de reformare a sistemului financiar în sensul sprijinirii investițiilor pentru schimbările climatice. Astăzi, prin această primă taxonomie în domeniul climei din istorie, facem un pas important înainte, care va ajuta întreprinderile și investitorii să își dea seama dacă investițiile și activitățile lor sunt într-adevăr verzi. Acest lucru se va dovedi esențial dacă dorim să mobilizăm investiții private în activități durabile și să atingem neutralitatea climatică în Europa până în 2050. Este un pas de o importanță crucială, pentru a cărui realizare am derulat consultări extinse. Am făcut toate eforturile posibile în tentativa de a obține un rezultat echilibrat și întemeiat pe date științifice. De asemenea, propunem o variantă îmbunătățită a normelor privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea. Prin elaborarea de standarde la nivel european, ne vom baza pe inițiativele internaționale și ne vom aduce contribuția la acestea".

Mairead McGuinness, comisarul pentru servicii financiare, stabilitate financiară și uniunea piețelor de capital, a declarat: „Sistemului financiar îi revine un rol esențial în îndeplinirea obiectivelor Pactului verde european și este nevoie de investiții masive pentru înverzirea economiei noastre. Este nevoie ca toate întreprinderile să își asume rolul care le revine, atât cele care sunt deja avansate pe calea ecologizării activităților lor, cât și cele care trebuie să își sporească eforturile pentru a deveni durabile. Noile norme prezentate astăzi aduc o schimbare radicală în domeniul financiar. Ne sporim nivelul de ambiție în ceea ce privește finanțarea durabilă pentru ca Europa să devină primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050. A venit momentul să trecem la fapte și să investim într-un mod durabil."

O activitate economică prin care se urmărește acest obiectiv ar trebui să contribuie în mod substanțial la reducerea sau prevenirea efectului negativ al climei actuale sau al celei viitoare preconizate sau a riscurilor unui astfel de efect negativ asupra activității înseși sau asupra oamenilor, naturii sau bunurilor.

O activitate economică prin care se urmărește acest obiectiv ar trebui să contribuie în mod substanțial la stabilizarea emisiilor de gaze cu efect de seră prin evitarea sau reducerea acestora sau prin creșterea absorbției de gaze cu efect de seră. Activitatea economică ar trebui să fie coerentă cu obiectivul pe termen lung privind temperatura al Acordului de la Paris.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Finanțarea durabilă și taxonomia UE: Comisia adoptă măsuri suplimentare pentru a direcționa banii către activități durabile - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Actul delegat de astăzi, asupra căruia colegiul comisarilor a ajuns la un acord politic, prezintă primul set de criterii tehnice de examinare care ar urma să fie folosite pentru definirea activităților care contribuie în mod substanțial la două dintre obiectivele de mediu prevăzute în Regulamentul privind taxonomia: adaptarea la schimbările climatice și atenuarea schimbărilor climatice.

# data[].attributes.headline
Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică

# data[].attributes.subject
Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Concluziile Consiliului privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, adoptate la 19 aprilie 2021 de cei 27 de miniștri de externe ai statelor membre ale UE, demonstrează recunoașterea de către UE a importanței tot mai mari a regiunii, precum și angajamentul UE de a-și consolida rolul în cooperarea cu partenerii săi din regiune.

Regiunea indo-pacifică reprezintă centrul economic și strategic de gravitație al lumii. Aceasta găzduiește 60 % din populația lumii și produce 60 % din PIB-ul mondial, contribuind cu două treimi la creșterea globală actuală. Până în 2030, majoritatea covârșitoare (90 %) a celor 2,4 miliarde de membri noi ai clasei de mijloc care vor intra în economia mondială vor trăi în regiunea indo-pacifică.

Cooperarea în regiunea indo-pacifică este esențială pentru punerea în aplicare a agendei globale a comunității internaționale, inclusiv pentru îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU. De-a lungul anilor, UE a adus în mod constant contribuții semnificative în regiune în ceea ce privește cooperarea pentru dezvoltare și asistența umanitară, abordarea schimbărilor climatice, a pierderii biodiversității și a poluării, precum și contribuția la respectarea dreptului internațional, inclusiv a drepturilor omului și a libertății de navigație.

Prin urmare, regiunea indo-pacifică constituie o miză importantă pentru UE, care are tot interesul ca arhitectura regională să rămână deschisă și bazată pe norme. Însă dinamica actuală din regiunea indo-pacifică a dat naștere unei concurențe geopolitice intense, care sporește presiunea tot mai mare asupra comerțului și a lanțurilor de aprovizionare, precum și tensiunile din domeniile tehnologic, politic și de securitate. Universalitatea drepturilor omului este, de asemenea, pusă la încercare. Șaizeci la sută din comerțul maritim mondial trece prin oceane, din care o treime prin Marea Chinei de Sud. Aceste rute trebuie să rămână libere și deschise.

Din aceste motive, miniștrii de externe ai UE au decis să consolideze orientarea strategică, prezența și acțiunile UE în regiunea indo-pacifică. Abordarea și implicarea se vor baza pe principiile unei perspective pe termen lung, menite să contribuie la stabilitatea, securitatea, prosperitatea și dezvoltarea durabilă a regiunii, pe baza promovării democrației, a statului de drept, a drepturilor omului și a dreptului internațional.

Acest angajament reînnoit față de regiune include toți partenerii care doresc să coopereze cu UE. Strategia este în mod deliberat pragmatică, flexibilă și multidimensională, permițând UE să se adapteze și să își consolideze cooperarea în funcție de domeniile de politică specifice, în care partenerii să își poată găsi puncte comune pe baza unor principii, valori sau interese comune.

UE își va aprofunda cooperarea cu privire la regiunea indo-pacifică, în special cu acei parteneri care și-au anunțat deja propriile abordări privind regiunea indo-pacifică.

Prin adoptarea concluziilor Consiliului, UE este în măsură să intensifice și mai mult cooperarea în multe domenii, precum guvernanța oceanelor, sănătatea, cercetarea și tehnologia, securitatea și apărarea, conectivitatea și să consolideze colaborarea în vederea abordării provocărilor globale, cum ar fi schimbările climatice.

UE așteaptă cu interes să colaboreze cu toți partenerii săi în toate aceste domenii, în special pentru îndeplinirea sarcinii comune de a aborda efectele umane și economice devastatoare ale crizei provocate de pandemia de COVID-19, garantând o redresare socioeconomică verde, durabilă și favorabilă incluziunii și constituind sisteme de sănătate mai reziliente.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
strategia ue pentru cooperarea in regiunea indo-pacifica

# data[].attributes.attachment_link.title
Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Concluziile Consiliului privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, adoptate la 19 aprilie 2021 de cei 27 de miniștri de externe ai statelor membre ale UE, demonstrează recunoașterea de către UE a importanței tot mai mari a regiunii, precum și angajamentul UE de a-și consolida rolul în cooperarea cu partenerii săi din regiune.

# data[].attributes.headline
Eurobarometru: 58% dintre români au încredere în Uniunea Europeană, față de 49% media europeană

# data[].attributes.subject
Eurobarometru: 58% dintre români au încredere în Uniunea Europeană, față de 49% media europeană

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eurobarometrul standard este disponibil aici.
ceea ce reprezintă o creștere de 6 puncte față de sondajul Eurobarometru standard din vara anului 2020. Aproape jumătate dintre europeni au încredere în Uniunea Europeană (49 %), Este cel mai înalt nivel înregistrat din primăvara anului 2008. Încrederea în guvernele naționale (36 %) și în parlamentele naționale (35 %) a pierdut teren, deși ambele rămân la un nivel mai ridicat decât în toamna anului 2019.

: 38 % dintre respondenți menționează acum acest aspect, o creștere semnificativă cu 16 puncte procentuale față de vara anului 2020. Sănătatea ocupă primul loc, în fața Aproape patru cetățeni ai UE din zece consideră că cea mai importantă problemă cu care se confruntă în prezent UE este sănătatea situației economice (35 %, procent neschimbat), situația finanțelor publice ale statelor membre ocupând acum locul al treilea (21 %, -2). Mediul și schimbările climatice ocupă acum locul al patrulea (20 %, procent neschimbat), în timp ce imigrația, pentru prima dată din toamna anului 2014, cu un procent de 18 % (-5 puncte), nu se mai numără printre principalele trei preocupări. Șomajul se află pe locul al șaselea, fiind menționat de 15 % dintre respondenți (-2 puncte procentuale).

(44 %), în creștere cu 13 puncte procentuale față de vara anului 2020. În ceea ce privește principalele preocupări la nivel național, sănătatea este, de asemenea, percepută ca fiind cea mai importantă chestiune Situația economică ocupă a doua poziție, fiind menționată de o treime dintre europeni (33 %, procent neschimbat), în timp ce un sfert dintre aceștia menționează șomajul (25 %, -3).

Percepția cu privire la economia națională a continuat să se deterioreze: doar 29 % dintre cetățenii UE consideră în prezent că situația este „bună" (-5 puncte procentuale față de vara anului 2020, -18 față de toamna anului 2019), cel mai scăzut nivel pentru acest indicator din primăvara anului 2013. Proporția europenilor care consideră că această situație este „proastă" a câștigat teren în mod corespunzător (69 %, +5).

: Sprijinul pentru moneda euro rămâne foarte ridicat 79 % (+4) dintre cetățenii din zona euro sunt în favoarea monedei euro, cel mai înalt nivel din 2004, cifrele variind de la 95 % în Portugalia la 70 % în Franța și Austria. În ansamblu, în Uniunea Europeană, șapte din zece europeni sprijină moneda euro (70 %, +3), cel mai ridicat nivel înregistrat vreodată.

Începând cu vara anului 2020, experiența personală a europenilor în ceea ce privește măsurile de combatere a pandemiei, cum ar fi izolarea, s-a deteriorat: majoritatea cetățenilor UE consideră acum că a fost greu să facă față acestei experiențe (40 %, +8 puncte procentuale față de vara anului 2020), în timp ce mai puțin de trei din zece afirmă că a fost ușor (29 %, -9). Proporția celor care afirmă că le-a fost deopotrivă de ușor și de greu a rămas aproape neschimbată, situându-se la 31 % (+1).

în momentul efectuării sondajului, 45 % dintre europeni au răspuns că ar dori să fie vaccinați cât mai curând posibil - sau fuseseră deja vaccinați iar 20 % ar dori să facă acest lucru în 2021. 21 % ar prefera să fie vaccinați mai târziu. Doar 12 % afirmă că nu se vor vaccina niciodată, iar 2 % „nu știu".

Sondajul „Eurobarometru standard (EB 94) - iarna 2020-2021" a fost realizat prin interviuri față în față și online în perioada 12 februarie - 18 martie 2021 în cele 27 de state membre ale UE și în douăsprezece țări sau teritorii. În perioada 12 februarie - 11 martie 2021, au fost realizate 27 409 interviuri în statele membre ale UE-27.

Cele 27 de state membre ale Uniunii Europene (UE), cinci țări candidate (Albania, Macedonia de Nord, Muntenegru, Serbia și Turcia), Bosnia și Herțegovina, Islanda, Norvegia, Elveția, Regatul Unit, precum și comunitatea cipriotă turcă din acea parte a țării care nu este controlată de guvernul Republicii Cipru și Kosovo* (* această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244/99, precum și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovoului).

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Eurobarometru: 58% dintre români au încredere în Uniunea Europeană, față de 49% media europeană - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Eurobarometrul standard este disponibil aici. ceea ce reprezintă o creștere de 6 puncte față de sondajul Eurobarometru standard din vara anului 2020. Aproape jumătate dintre europeni au încredere în Uniunea Europeană (49 %), Este cel mai înalt nivel înregistrat din primăvara anului 2008.

# data[].attributes.headline
CESE lansează ediția 2021 a Premiului societății civile, având ca temă politicile climatice

# data[].attributes.subject
CESE lansează ediția 2021 a Premiului societății civile, având ca temă politicile climatice

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
CESE lansează ediția 2021 a Premiului societății civile, având ca temă politicile climatice - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
CESE lansează ediția 2021 a Premiului societății civile, având ca temă politicile climatice

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mariya Gabriel, comisarul european pentru inovare, cercetare, cultură, educație și tineret, a declarat: „Solidaritatea este o valoare esențială a Uniunii. În fiecare an, mii de tineri voluntari o pun în practică prin activități transfrontaliere care le conferă noi competențe, construind în același timp o Europă favorabilă incluziunii. Avem datoria de a le asigura tinerilor noștri un cadru european de politici într-o formă optimă, care să îmbunătățească și mai mult calitatea activităților lor de voluntariat și să elimine obstacolele rămase în calea mobilității transfrontaliere. Iată scopul acestei noi inițiative, care, în același timp, sprijină reziliența și redresarea societăților noastre europene."

Consultarea va contribui la revizuirea Recomandării Consiliului din 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari, pentru a o adapta la o societate în continuă evoluție. Această inițiativă le va permite tinerilor din Europa să profite pe deplin de oportunitățile oferite de noul Corp european de solidaritate și să participe la condiții optime la activitățile transfrontaliere de solidaritate organizate de autoritățile naționale sau de organisme private.

Se vor lua în considerare provocările în materie de sănătate, cum ar fi pandemia de COVID-19, precum și digitalizarea, incluziunea socială, solidaritatea între generații și schimbările climatice. Consultarea se va baza pe propunerile concrete ale unui grup de experți, precum și pe un studiu privind înlăturarea obstacolelor din calea activităților transfrontaliere de solidaritate.

Atât grupul de experți, cât și studiul furnizează dovezi preliminare și informații cu privire la obstacolele, provocările, nevoile și oportunitățile din peisajul solidarității transfrontaliere. Consultarea publică și informații suplimentare sunt disponibile online.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Voluntariatul în rândul tinerilor: Comisia solicită opinia publicului cu privire la mobilitatea tinerilor voluntari - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Mariya Gabriel, comisarul european pentru inovare, cercetare, cultură, educație și tineret, a declarat: „Solidaritatea este o valoare esențială a Uniunii. În fiecare an, mii de tineri voluntari o pun în practică prin activități transfrontaliere care le conferă noi competențe, construind în același timp o Europă favorabilă incluziunii.

# data[].attributes.headline
Emisii de la avioane și vapoare: cifre și date

# data[].attributes.subject
Emisii de la avioane și vapoare: cifre și date

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cum promovează UE un transport maritim eficient, echitabil și curat

Pe 16 septembrie 2020, deputații europeni au votat pentru includerea transportului maritim în sistemul de comercializare a cotelor de emisii (ETS) începând cu 2022. De asemenea au fost votate obligații pentru companiile de transport maritim să-și reducă emisiile de CO2 cu cel puțin 40% până în 2030.

Conform deputaților, propunerea inițială a Comisiei de revizuire a regulilor de monitorizare a emisiilor de CO2 și a consumului de carburant de către navele mari nu a fost suficient de ambițioasă, având în vedere nevoia urgentă de decarbonizare a tuturor sectoarelor economice.

Pe 27 aprilie 2021 Parlamentul a reiterat nevoia unei reduceri substanțiale a emisiilor de către industria transporturilor maritime și includerea acesteia în sistemul ETS al UE. Totodată a fost subliniată importanța evaluării impactului asurpra competitivității, locurilor de muncă, precum și riscul potențial al pierderilor de carbon.

Parlamentul dorește următoarele măsuri pentru a ajuta sectorul maritim să devină mai curat și mai eficient în tranziția spre o Europă neutră climatic, în cadrul Pactului Verde:

renunțarea treptată la combustibilii grei și compensarea cu reduceri de taxe pe combustibili alternativi

decarbonizarea, digitalizarea și automatizarea porturilor europene

un acces reglementat în porturile UE pentru navele cele mai poluante

îmbunătățiri tehnice cum ar fi: optimizarea vitezei navelor, inovații hidrodinamice și noi sisteme de propulsie

# data[].attributes.attachment_link.title
Emisii de la avioane și vapoare: cifre și date (infografic) | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Pe 16 septembrie 2020, deputații europeni au votat pentru includerea transportului maritim în sistemul de comercializare a cotelor de emisii (ETS) începând cu 2022. De asemenea au fost votate obligații pentru companiile de transport maritim să-și reducă emisiile de CO2 cu cel puțin 40% până în 2030.

# data[].attributes.headline
Schimbările demografice reprezintă o provocare majoră pentru UE. Parlamentul European a examinat cauzele și posibilele soluții ale acestei probleme.

# data[].attributes.subject
Schimbările demografice reprezintă o provocare majoră pentru UE. Parlamentul European a examinat cauzele și posibilele soluții ale acestei probleme.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ce dorește Parlamentul European

Deputații europeni doresc înscrierea provocării demografice între prioritățile UE, pe lângă problemele climatice și tranziția digitală. O abordare coordonată, care să integreze principiile durabilității, ecologiei și digitalizării în diversele politici europene, poate contribui și la inversarea tendințelor demografice negative.

Autoritățile naționale și locale reprezintă o verigă importantă în răspunsul la schimbările demografice. Ca parteneri în Mecanismul de redresare și reziliență, acestea sunt cele mai în măsură să conceapă planuri de redresare pentru regiunile vulnerabile.

Uniunea Europeană nu ar trebui să neglijeze regiunile rurale sau izolate în strategia sa pentru mobilitate: rețelele de transport pot frâna fenomenul depopulării printr-o mai bună conectare rural-urban.

Turismul în mediul rural poate juca un rol important în combaterea depopulării prin crearea de locuri de muncă și prin diversificarea economică și demografică a zonelor rurale.

Pandemia a scos la iveală un decalaj digital, care afectează în special persoanele în vârstă și pe cei care trăiesc în regiuni mai puțin dezvoltate. Investițile în sectorul digital ar trebui să permită o tranziție echitabilă către economia digitală și către un sistem de educație online accesibil tuturor.

Răspândirea lucrului la distanță în timpul crizei Covid-19 ar putea inversa tendința de depopulare în zonele rurale, permițând tinerilor educați să rămână sau să se stabilească în zone pe care altfel le-ar fi părăsit.

În fine, combaterea dezechilibrelor demografice crește coeziunea economică, socială și teritorială din Uniune și reprezintă o modalitate de a combate radicalizarea.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cum să oprim declinul populației în regiunile Europei? | Actualitate | Parlamentul European

# data[].attributes.attachment_link.description
Deputații europeni doresc înscrierea provocării demografice între prioritățile UE, pe lângă problemele climatice și tranziția digitală. O abordare coordonată, care să integreze principiile durabilității, ecologiei și digitalizării în diversele politici europene, poate contribui și la inversarea tendințelor demografice negative. Autoritățile naționale și locale reprezintă o verigă importantă în răspunsul la schimbările demografice.